Реформа на Общата селскостопанска политика
Селско стопанство
2012-03-28 - 18:34
Разходите за селско стопанство представлява 41% от годишния бюджет на Европейския съюз, аграрната политика е една от централните за ЕС от самото начало на европейския проект за сътрудничество. В контекста на дискусията за следващата многогодишна финансова рамка (МФР) на Съюза (2014-2020 година) Ви предлагаме поредица от статии, посветени на Общата селскостопанска политика (ОСП).
Последното преработване на Общата селскостопанска политика датира от 2003 година. След присъединяването на 12 нови страни-членки към ЕС през 2004 и 2007 година стана ясно, че селскостопанската политика отново ще трябва да бъде адаптирана към новите предизвикателства. Как могат субсидиите да се разпределят по-справедливо между старите и новите страни-членки? Как да бъдат структурирани директните плащания за фермерите? Как ЕС може да стимулира земеделските производители да използват "по-зелени" методи? Може ли ЕС да гарантира справедлива цена за продукцията на земеделските стопани? И как може ЕС да се конкурира на световния пазар? Само част от въпросите, които трябва да намерят отговор в дискусиите по бъдещето на ОСП.
ЕК представи предложението си за реформа на ОСП на 12 октомври 2011 г. в комисията по земеделие. ЕК и полското председателство подготвят широка обществена дискусия по бъдещето на ОСП.
Докладчици по темата в Парламента са Luis Manuel Capoulas Santos (С&Д, Португалия) - за схемите за директни помощи за фермерите, Michel Dantin (ЕНП, Франция) - за организацията на пазара, Luis Manuel Capoulas Santos (С&Д, Португалия) - за подкрепа за развитие на земеделските райони, Giovanni La Via (ЕНП, Италия) - за финансовото управление и мониторинг.
ЕП организира среща по въпросите на реформата на ОСП на 7 ноември 2011 г. с участието на земеделски министри от държавите членки.
20110526FCS20313
De Castro: Необходима е по-гъвкава и продуктивна аграрна политика на ЕС
De Castro Общата селскостопанска политика (ОСП) е една от най-важните политики на ЕС, както от историческа, така и от бюджетна гледна точка. Дискусията за бъдещето на ОСП е от решаващо значение не само за фермерите, но и за всички европейци, тъй като тя се занимава с въпроса за продоволствената сигурност, смята председателят на Комисията по земеделие Paolo De Castro, с когото разговаряхме в навечерието на старта на преговорите за нова европейска политика за земеделие за периода 2014-2020 година.
Основното предизвикателство за европейските фермери ще бъде да "произвеждат повече, но да замърсяват по-малко", заяви De Castro, който подчерта колко е важно да има надежден бюджет за Общата селскостопанска политика (ОСП), за да се отговори на предизвикателството за продоволствената сигурност. Той каза още, че бюджетът на ОСП (който представлява около 40% от общия бюджет на ЕС) всъщност е скромен в сравнение с другите големи икономики: "В САЩ има 2 милиона фермери и техният бюджет е два пъти по-голям от бюджета на ЕС за земеделие. В същото време ние имаме 10 милиона фермери. От 15 станахме 27 държави членки, а бюджетът ни си остана същият". Екологичните мерки - риск от повече бюрокрация и по-малко производителност По отношение на предложените от Европейската Комисия екологични мерки, като например заделянето на 7% от обработваемите земи за екологични цели, De Castro се опасява, че предложението би могло да доведе до повече бюрокрация. Той посочи, че предложените мерки ще "задържат производството на ниски нива, вместо да го насърчават ". "Аз не мисля, че това е най-добрият начин за увеличаване на европейския селскостопански потенциал, защото в края на краищата, това, от което имаме нужда в бъдеще, е да се произвеждат повече храни по устойчив начин. Как можем да обясним на хората, които произвеждат зехтин от маслинови дървета, че трябва да намалят насажденията със 7 процента? Ще трябва ли те да изсекат тези дървета? Не мисля, че това е верният път напред ". Председателят на Комисията по земеделие в ЕП подчертава, че е необходима повече гъвкавост. "С 27 държави членки и 27 вида селско стопанство, не е възможно правилата да се прилагат по еднакъв начин. ЕК не взема под внимание факта, че ситуацията е различна в различните страни, ние не се намираме на една и съща стартова позиция във всички държави. Второ, съществува проблемът на пазарните мерки. Ние предложихме да се въведат нови инструменти, но аз не виждам нови инструменти в предложението на ЕК ". По-справедливо разпределение между Запада и Изтока Paolo De Castro признава, че е предизвикателство да се балансират възгледите на старите и новите държави членки."Всички нови държави членки искат по-бързо изравняване (на нивото на директни плащания за новите и стари държави членки) и аз мога да се съглася с тях. Ние искаме да вървим бързо и да постигнем изравняването за 20 - 25 години, но в същото време трябва да поддържаме равновесие .... Добро равновесие може да се постигне като се приеме предложението на Парламента за бюджета, защото тогава можем да се движим по-бързо." Силна роля на ЕП в преговорите Исторически Парламентът имаше ограничено влияние върху селскостопанската политика, но с Договора от Лисабон нещата се промениха:.. "Преди Парламентът само даваше своето становище. Министрите на земеделието от ЕС работиха по предложението на ЕК и вземаха решението. Днес, ЕП има същите правомощия като Съвета, което означава, че ние трябва да работим заедно. Без вота на Европейския парламент "за", нито една реформа не може да бъде одобрена ". На 7 ноември, за първи път в историята, 27-те министри на селското стопанство и всички членове на Комисията по земеделие седнаха заедно в една зала, за да обсъдят бъдещите перспективи пред ОСП. De Castro описва срещата като "много важна", тъй като тя проправи пътя за по-добро разбиране между двете институции. "Видях, че имаме много общи точки със Съвета, така че ние наистина се надяваме, че Комисията и Съветът ще помогнат, за да се намери добро решение за бъдещето на селскостопанския сектор". Съобщение за пресата за срещата на 7 ноември Предложението на ЕК - съобщение за пресата ЕП за предложението на ЕК Paolo DE CASTRO
Земеделската политика след 2013 г.: по-зелена, по-справедлива и по-конкурентна
Albert Dess Европейските депутати искат да запазят равнището на бюджета за земеделие в ЕС до 2020 г., което ще създаде стимули за фермерите да гарантират сигурността на снабдяването с храни, опазването на околната среда, създаването на нови работни места и по-голяма конкурентоспособност на сектора. Според ЕП финансирането за земеделие трябва да бъде разпределяно по-справедливо между държавите членки, което налага всяка страна да получава минимален процент от средната за ЕС стойност на директните плащания.
Преди Комисията да излезе със законодателни предложения за бъдещето на Общата земеделска политика, ЕП обяви позицията си относно следващата дългосрочна бюджетна рамка от 2014 до 2020 г.
В отговор на слуховете за съкращаване на помощта по линия на втория стълб на земеделската политика, депутатите за пореден път потвърдиха подкрепата си за осигуряване на адекватни финансови ресурси, включително и за развитие на земеделските райони.
"Това гласуване изпраща ясен и категоричен сигнал за комисаря по земеделието (Дачиан Чолош), и се надявам Комисията да вземе предвид исканията ни от доклада и да ги включи в окончателното законодателно предложение", заяви докладчикът по въпроса Albert Dess (ЕНП, Германия).
По-зелена икономическа политика
За да може земеделската политика в ЕС едновременно да гарантира сигурност на снабдяването с висококачествени храни и същевременно да допринася за опазването на околната среда и използването на възобновяема енергия, тя трябва да бъде адекватно финансирана, смятат европейските депутати. Според тях това ще създаде стимули за фермерите да използват модерни и екосъобразни технологии.
Директните плащания за фермерите трябва да бъдат директно обвързани с мерките за по-зелено земеделие (ограничаване на въглеродните емисии и ниско потребление на енергия). Затова трябва бъде въведена схема за създаване на стимули на европейско равнище, 100% финансирана от ЕС, която да осигурява подкрепа за фермерите, които възприемат по-екологично устойчив подход.
По-справедливо разпределение на европейското финансиране
Финансирането за земеделие трябва да бъде разпределяно по-справедливо както между държавите членки, така и между различните категории земеделските стопани в рамките на една държава членка. "ЕП отхвърля еднаквите фиксирани директни плащания за целия ЕС, които не биха взели предвид европейското многообразие" и иска да се вземат предвид специфичните условия на производство в държавите членки чрез по-целенасочена система за директни плащания, се посочва в доклада.
В тази връзка, ЕП предлага всяка държава членка да получава минимален процент от средната за ЕС стойност на директните плащания. Текстът призовава за най-бързо прилагане на системата за по-справедливи директни плащания с ограничен преходен период.
Депутатите са съгласни с въвеждането на горна граница за директните плащания за един фермер, но в същото време подчертават, че новите правила трябва да вземат предвид размера на земеделските стопанства, трудовата заетост и равнището на опазване на околната среда.
За да се избегне злоупотребата с публични средства, директните плащания трябва да бъдат отпускани само на "активните фермери", тоест тези, които реално използват земята си за земеделско производство.
Спекулации и управление на кризи
Борбата със спекулациите със земеделските суровини и изключителната ценова нестабилност налагат решения на световно ниво, за да се гарантира стабилност за земеделските производители и сигурност на снабдяването с храни. Затова Парламентът настоява за създаването на световна система за уведомяване и координирано действие по отношение на запасите от селскостопански продукти, чрез която ще се избегнат спекулациите.
Ситуацията с млекопроизводителите
За да се гарантира сигурността на снабдяването с млечни продукти, депутатите призовават Комисията да извършва мониторинг на пазара на мляко и да прилага необходимите политически инструменти за млякото и млечните продукти след 2015 г. Настоящата квотна система за млекопроизводителите ще бъде премахната през 2014 г. Приетият текст ще бъде публикуван на този адрес (изберете дата 23.06.2011 г. ) Тук можете да гледате видеозапис от дебата по въпроса (изберете дата 22.06.2011 г.) Съобщение на Комисията: ОСП през 2020 г. Прессъобщение след гласуването в парламентарната комисия (25.05.2011 г., на англ.език) Материал на уеб ТВ на ЕП
Исторически преглед на Общата селскостопанска политика
Фермер във Финландия, 1967 година ©www.flickr.com/nationaalarchief Селското стопанство е в сърцето на политиките на ЕС от самото начало на проекта за европейска интеграция. Общата селскостопанска политика (ОСП) е претърпяла много промени през годините и винаги е била тема на оживени дискусии. В тази секция Ви предлагаме исторически преглед на ОСП.
Европа след Втората световна война
След като Европа преживява острия недостиг на храна през Втората световна война, селското стопанство естествено стана една от първите политики, включени в Договора от Рим, подписан през 1957 година. То става основен стълб за развитието на ЕС.
Търсейки начини за избягване на бъдещ дефицит на хранителни продукти, държавите-членки се споразумяха по принципите: единството на пазара, преференции за общността, финансова солидарност и стабилност на доходите на земеделските производители. Тези принципи, заедно с определянето на минимални цени за продуктите, дават силен тласък на производителността на селското стопанство в ЕС през следващите години.
Общата селскостопанска политика през 60-те и 70-те
Политиката дава резултати. Недостигът на хранителни продукти остава в миналото, цените за потребителите са ниски, земеделските стопани получават добра цена за техните култури. ОСП обаче води до другата крайност: свръхпроизводство на мляко, масло и т.н. Освен това тази политика става все по-скъпа. Промените в аграрната политика, които се съдържат в т.нар. Mansholt план, водят до изчезването на дребните земеделски производители и развитието на по-големи и по-ефективни аграрни компании.
1980-те: свръхпроизводството
Отново реформи за селскостопанската политика продиктувани от необходимостта да се рационализират публичните разходи, да се избегне свръхпроизводство и да се гарантира "по-зелено" производство. Въвеждат се квоти за производството на млечни продукти през 1984 година. През 1988 година те биват последвани от въвеждането на общ таван за разходите за селско стопанство.
Периодът 1992-2008
През 1992 година бяха направени някои промени, с т.нар. реформи на MacSharry, с идеята земеделските производители да се фокусират повече върху търсенето на пазара, а не върху размера на субсидиите за отглеждане на една или друга култура. Целта на въвеждането на директно подпомагане бе да се гарантира справедливо ниво на доходите. Реформата бе насочена към намаляване на цените за крайните потребители и към конкурентост на европейските земеделски производители на световния пазар. Постави се също акцент върху екологично чистото земеделие.
През 1999 г. "Програма 2000" донесе голяма промяна в Общата селскостопанска политика, чрез въвеждане на ключовата цел "развитие на селските райони". Въведен бе таван на разходите за селско стопанство, за да се гарантира на данъкоплатците, че разходите по ОСП няма да излязат от контрол. През 2003 г. още една фундаментална реформа бе договорен, така наречената "здравна картина" на ОСП. Тя предвижда субсидиите ще бъдат допълнително отделени от производството и свързани с околната среда, безопасността на храните и хуманното отношение към животните.
Подготовка за най-голямата реформа на ОСП
След широк процес на обществени дебати и консултации, който доведе до почти 6000 предложения от страна на гражданите и заинтересованите страни, Европейската комисия ще представи нови законодателни предложения през есента на 2011 година. Реформата, която е запланувана за 2013 година, трябва да направи ОСП "по-зелена" и с по-равномерно разпределение на средствата между земеделските производители в целия Европейски съюз. Тя би трябвало да стане по-опростена и да направи аграрния сектор по-конкурентен спрямо трети страни, в съответствие с идеите на стратегия "Европа 2020" за стимулиране на разумен и устойчив растеж. Съобщение за пресата за вота в Комисията по селско стопанство
"Няма причина да се отлага обвързването на ОСП с опазването на околната среда"
CAP Photo ©Belga/AFP Налагането на мерки за зелено земеделие в Общата селскостопанска политика (ОСП) е нужно по екологични, здравни, но и по икономически причини, подчертава професор Alan Matthews от Trinity College в Дъблин в доклад относно предложенията на Европейската комисия, насочени към насърчаването на устойчивото развитие на селскостопанското производство. Проф. Matthews представи своята позиция на семинар, организиран на 19 март от комисията по земеделие в Парламента.
В предложенията си за реформа на Общата селскостопанска политика на ЕС Комисията предвижда 30% от общите преки плащания да бъдат предоставяни на селскостопански производители, които покриват определени изисквания за опазване на околната среда - занимават се с органично земеделие, заделят от своите обработваеми площи зони с екологичен фокус (в тях биоразнообразието и качеството на водата и почвите са защитени) и разнообразяват отглежданите култури.
Докладът на проф. Matthews разглежда очаквания ефект от предложенията и възможните алтернативи. Той изтъква редица положителни елементи в идеите на Комисията за реформа, като подчертава, че те не натоварват бюджета с допълнителни разходи и следователно няма причина да се отлага прилагането им. Те ще спомогнат за определянето и финансирането на задължителни стандарти за зелено земеделие в целия ЕС. От своя страна, зоните с екологичен фокус осигуряват дългосрочна сигурност и устойчивост на селскостопанското производство.
В същото време проф. Matthews поставя и някои въпроси в доклада си. Според него от предложенията може да се заключи, че ще има два вида плащания за селскостопанските производители - едно за мерките за зелено земеделие и друго за обща подкрепа за селскостопанска дейност. Не става ясно защо са необходими две отделни плащания и не правят ли те задължително прилагането на мерките за зелено земеделие, казва той.
Друго безпокойство, което специалистът изразява, е за справедливостта на схемата, като проф. Matthews посочва, че органичното земеделие е екологично чисто по определение. Докладът призовава и за по-голямо финансиране за екологичните аспекти на реформата на селскостопанската политика.
Следващи стъпки
Европейският парламент получи предложенията на Комисията през октомври 2011 г. След влизането в сила на Договора от Лисабон Парламентът и Съветът имат равни законодателни правомощия в тази област и вземат решения съвместно.
Комисията по земеделие обсъди отново реформата на ОСП на заседанието си на 27 март. Очаква се проектодокладите по различните аспекти на реформата да бъдат готови до юни, но много депутати са на мнение, че не може да бъде взето окончателно решение по тях, преди да бъде достигнато споразумение по Многогодишната финансова рамка на ЕС за 2014-2020 г. Видеозапис на семинара в комисията по земеделие Резолюция на ЕП от юни 2011 г. за бъдещето на ОСП Интернет страница на Комисията за ОСП след 2013 г. (EN)
BG
1
PHOTO
20111110PHT31101.jpg
BG
2
PHOTO
20111027PHT30485.jpg
BG
4
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/11/1181&format=HTML&aged=0&language=BG&guiLanguage=en
BG
6
LINK
/members/public/yourMep/view.do?name=De+Castro&partNumber=1&language=BG&id=96891
BG
7
PHOTO
20110621PHT22048.jpg
BG
8
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do;jsessionid=AC3DBE8130F2A5C029839750A5DC2C49?language=BG
BG
9
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?currentSei=SEI3&session=last&language=bg
BG
10
LINK
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0672:FIN:bg:PDF
BG
12
LINK
http://europarltv.europa.eu/bg/player.aspx?pid=29e8ffe1-9b68-4985-b30c-9eef01212032
BG
13
PHOTO
20110527PHT20388.jpg
BG
15
PHOTO
20120322PHT41539.jpg
BG
16
LINK
/ep-live/bg/committees/video?category=COMMITTEE&event=20120319-1500-COMMITTEE-AGRI&format=wmv
BG
18
LINK
http://ec.europa.eu/agriculture/cap-post-2013/index_en.htm
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111107IPR30751 0 NOT XML V0//BG
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111010IPR28832 0 NOT XML V0//BG
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110523IPR19949 0 NOT XML V0//BG
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110523IPR19949 0 NOT XML V0//BG
-//EP//TEXT TA P7-TA-2011-0297 0 NOT XML V0//BG
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
