A7-0206/2011
31.5.2011
ДОКЛАД
относно бъдещето на бюджетната подкрепа на ЕС за развиващите се страни
(2010/2300(INI))
Комисия по развитие
Докладчик: Charles Goerens
PE 460.730v04-00
СЪДЪРЖАНИЕ
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ..........................3
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ.............................................................................................15
СТАНОВИЩЕ на комисията по външни работи ...............................................21
СТАНОВИЩЕ на комисията по бюджети .............................................................25
СТАНОВИЩЕ на комисията по бюджетен контрол .......................................34
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ...................................38
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
относно бъдещето на бюджетната подкрепа на ЕС за развиващите се страни
( 2010/2300(INI) )
Европейският парламент ,
– като взе предвид ангажиментите, поети от Г8 на срещата на високо равнище в Гленийгълс през 2005 г. относно обема на помощта, помощта за Африка на юг от Сахара и качеството на помощта, както и всички последвали срещи на Г8 и Г20,
– като взе предвид декларацията на Хилядолетието, приета от ООН на 8 септември 2000 г.,
– като взе предвид Европейския консенсус за развитие
ОВ C 46, 24.2.2006 г., стр. 1. и Кодекса за поведение на Европейския съюз за взаимното допълване и разделението на труда в политиката за развитие
Заключение 9558/07 на Съвета от 15.5.2007 г. ,
– като взе предвид Парижката декларация за ефективност на помощта и Програмата за действие от Акра,
– като взе предвид член 208 от Договора за функционирането на ЕС, който постановява, че „Съюзът взема предвид целите на сътрудничеството за развитие при изпълнението на политиките, които биха могли да засегнат развиващите се страни“,
– като взе предвид член 25, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 1905/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. за създаване на финансов инструмент за сътрудничество за развитие („Инструмент за сътрудничество за развитие“
ОВ L 378 от 27.12.2006 г., стр. 41. (ИСР),
– като взе предвид член 61, параграф 2 от Споразумението от Котону,
– като взе предвид своята резолюция от 6 април 2006 г. относно ефективността на помощите и корупцията в развиващите се страни
ОВ C 293 E, 2.12.2006 г., стр. 316. ,
– като взе предвид своята резолюция от 5 май 2010 г. относно забележките, които са неразделна част от решението за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на 7-и, 8-и, 9-и и 10-и европейски фонд за развитие за финансовата 2008 година
ОВ L 252, 25.9.2010 г., стр. 109. ,
– като взе предвид своята резолюция от 3 февруари 2011 г. относно позицията на Съвета на първо четене с оглед приемане на Регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 1905/2006 за създаване на финансов инструмент за сътрудничество за развитие
Приети текстове от тази дата, P7_TA(2011)0030 . ,
– като взе предвид специалния доклад № 11/2010 на Европейската сметна палата, озаглавен „Управление на Комисията по отношение на общата бюджетна подкрепа за държавите от АКТБ, Латинска Америка и Азия“,
– като взе предвид Зелената книга на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно бъдещето на бюджетната подкрепа на ЕС за трети страни ( COM(2010)0586 ),
– като взе предвид документа на Комисията от 2007 г., озаглавен „Насоки относно планирането, проектирането и управлението на общата бюджетна подкрепа“,
– като взе предвид доклада на Комисията от 2008 г., озаглавен „Бюджетната подкрепа: ефикасният начин за финансиране на развитието?“,
– като взе предвид доклада на комисията по икономическо развитие, финанси и търговия към Съвместната парламентарна асамблея АКТБ–ЕС относно бюджетната подкрепа като средство за осигуряване на официална помощ за развитие (ОПР) на държавите от АКТБ,
– като взе предвид член 48 от своя правилник,
– като взе предвид доклада на комисията по развитие и становищата на комисията по външни работи, комисията по бюджети и комисията по бюджетен контрол ( A7-0206/2011 ),
A. като има предвид, че намаляването на бедността и в крайна сметка пълното й изкореняване са основна цел на политиката на развитие на Европейския съюз съгласно Договора от Лисабон,
Б. като има предвид, че бюджетната подкрепа се превърна в една от най-важните видове помощ,
В. като има предвид, че някои донори възприемат общата и секторната бюджетна подкрепа (БП) като средство за насърчаване на поемането на отговорност от държавите партньори за устойчивите политики на развитие и процесите на реформи, засилване на националните институции и системи за отчетност, както и за улесняване на растежа, намаляване на бедността и постигане на целите за развитие,
Г. като има предвид, че е необходимо развиването на оперативния капацитет дори само за създаването на първо време на необходимите условия за предприемането на действия, които се основават на програми, в това число бюджетната подкрепа или други модели,
Д. като има предвид, че БП позволява да бъдат преодолени някои слабости на традиционния подход на проекти (високи оперативни разходи, фрагментирани паралелни системи) и въз основа на това да се засили последователността и ефикасността на мерките на Съюза, които са изведени на преден план в Договора от Лисабон,
Е. като има предвид, че бюджетната подкрепа следва да спомага за подобряване на качеството и ефективността на помощта, при особено спазване на принципите на ангажираност и хармонизация, при условие че политическият диалог между донорите и получателите допуска адаптирането на вноските към приоритетите, които страните са установили в своите национални стратегии за намаляване на бедността,
Ж. като има предвид, че независимо от посочените от Европейската сметна палата рискове в докладите й относно БП, „динамичният подход“ в общите условия на БП остава много важен инструмент на политически диалог; като има предвид обаче, че БП в никакъв случай не може да се разглежда като „празен чек“,
З. като има предвид, че съвкупността от ангажименти, поети от държавите получатели по отношение на всичките им партньори, може във всеки момент да затрудни използването на помощта предвид това, че условията на донорите понякога се оказват противоречиви,
И. като има предвид, че до този момент в споразуменията за партньорство на Европейския съюз беше споменавано по-скоро нарушаването на правата на човека (наречени права от първо поколение), отколкото нарушаването на социалните, икономическите и културните права (наречени права от второ поколение),
Й. като има предвид, че всички донори следва да провеждат консултации помежду си, за да избегнат всякаква непоследователност по отношение на условията,
K. като има предвид, че съгласно член 2, параграф 3 от Договора от Лисабон една от целите на Съюза е да насърчава осъществяването на устойчива социална и пазарна икономика, а този подход да се прилага също така за политиката на развитие и политиката за съседство,
Л. като има предвид, че засилването на отчетността на правителството партньор пред гражданите във връзка с управлението на бюджета е съществен фактор за развитие на капацитета чрез контрола, упражняван от неговия парламент, и информирането на неговото гражданско общество по въпросите на публичните финанси,
1. приветства инициативата на Комисията, определена посредством Зелената книга относно БП, чиято цел на първо място е насърчаването на вътрешното развитие на държавите партньори и изисква редицата отклонения и прахосничеството, които бяха констатирани през последните години в областта на БП за сметка на европейските данъкоплатци и за повечето от които не последваха санкции, да бъдат оповестени и за в бъдеще да бъдат предмет на независима оценка и на адекватни санкции (като пропорционално намаляване на сумите при отпускането на бъдещите траншове),
2. приветства процеса на консултиране на европейско равнище; изразява надежда, че практиката на предоставяне на бюджетна подкрепа ще бъде обективно анализирана и усъвършенствана с цел повишаване на нейната ефективност;
3. припомня, че съгласно Договора от Лисабон намаляването и изкореняването на бедността са основна цел на политиката на развитие на Европейския съюз; подчертава, че бедността има множество измерения, като например човешко, икономическо, социално-културно, политическо и свързано с половете и с околната среда, и че всички те трябва да бъдат отразени в политиката на развитие на Съюза;
4. счита, че помощта от Европейския съюз трябва да води до действителни качествени промени в държавите партньори; отчита, че бюджетната подкрепа е ефективно средство за постигане на тази цел, при условие че, освен че се обвързва с условия, се използва паралелно с ефективен политически и стратегически диалог;
5. изтъква ключовата и задължителна роля на политическата съгласуваност при изпълнението на политика на развитие със силно въздействие; освен това призовава външната политика и политиката на сигурност на Европейския съюз да се съсредоточат върху насърчаването на демокрацията и правата на човека, мира и сигурността, всички от които са ключови предпоставки за устойчиво развитие; призовава към по-систематични усилия за интегриране на мерките относно приспособяването към изменението на климата и намаляването на риска от бедствия;
6. счита, че облагането с данъци осигурява независим източник на финансиране за устойчивото развитие и представлява важна връзка между правителствата и гражданите на развиващите се страни; призовава развитието на надеждна данъчна администрация и широкообхватна данъчна инфраструктура да се превърне в един от най-важните приоритети на бюджетната подкрепа; препоръчва политиката на бюджетна подкрепа да включва мерки за борба срещу данъчните убежища, избягването на данъци и незаконното изтичане на капитали;
7. подчертава необходимостта при необходимост да се прибегне към формулата за секторна бюджетна подкрепа с цел по-обстойно обхващане на основните социални сектори, сред които в частност са здравеопазването, образованието, подкрепата за най-уязвимите лица и по-специално лицата с увреждания;
8. подчертава, че бюджетната подкрепа не трябва да бъде използвана за обслужване на частни икономически и стратегически интереси на Европейския съюз, а за постигане на целите на развиващите се страни, свързани с развитието и за предоставянето на помощ на същите тези страни за осъществяване на тези цели, по-специално в областта на изкореняването на бедността и на глада;
9. припомня новаторската роля на Европейския съюз в областта на БП, както и добавената стойност, която Европейската комисия привнася благодарение на опита си в тази област;
10. обръща внимание на факта, че бюджетната подкрепа може да укрепи не само задължението на правителствата да се отчитат, но също така координацията между донорите посредством задълбочен диалог по бюджетните въпроси; подчертава, че става въпрос за евентуално средство за подобряване на координацията между новопоявяващите се донори;
11. приканва Комисията да превърне бюджетната подкрепа в основно средство за подпомагане и да насърчава определянето на обща цел за Съюза във връзка с бюджетната подкрепа;
12. изтъква по този начин призванието на Европейския съюз да споделя на останалите участници на институционално равнище своя опит, а именно по време на Форума на високо равнище относно ефикасността на помощта за Пусан;
13. подчертава, че динамичният подход, възприет от Комисията и от мнозинството донори, предоставящи БП, съдържа поредица от рискове, които трябва да бъдат надлежно отчетени; изисква от Комисията да завърши успешно оценки на национално равнище по отношение на евентуалните рискове и ползи от бюджетната подкрепа в държавите партньори;
14. изисква от Европейския съюз да управлява бюджетната подкрепа, като си постави за цел извличането на ползи от нейната допълняемост, както и от други форми на подпомагане;
15. подчертава необходимостта от засилване както на контролните механизми на Комисията, така и на парламентарния контрол и на информирането на гражданското общество в държавите получатели на бюджетна подкрепа; подчертава също така, че въвеждането на оптимален контрол на публичните финанси на държавите получатели трябва да бъде предпоставка за отпускането на средства;
16. припомня, че ясно определените, получаващи широка подкрепа и следени отблизо показатели са от решаващо значение за доказване на конкретните резултати от бюджетната подкрепа в трети страни и че съответните бюджетни органи следва да получават редовно актуална информация относно показателите и насоките, които определят процеса на вземане на решения във връзка с бюджетната подкрепа; подчертава, че тези показатели трябва да съответстват в по-голяма степен на специфичните потребности на държавите партньори, за да се избегне прилагането на „универсалния“ подход, възприет от Комисията, който може да се окаже с отрицателно въздействие;
17. призовава бюджетната подкрепа да бъде поставена в зависимост от демократичния парламентарен контрол на бюджета в държавите получатели; призовава за широкото участие на парламентите и за консултиране с гражданското общество в държавите партньори, за да се гарантира, че решенията за използването на средствата за бюджетна подкрепа могат да бъдат вземани по демократичен път;
18. призовава Комисията, преди отпускането на бюджетна подкрепа да гарантира, че целите на намесата са включени в националните програми на държавите получатели и че принципите на координация, взаимно допълване и съгласуваност с други донори се спазват, както и принципът на допълняемост по отношение на средствата, предоставяни от страната получател;
19. с цел гарантиране на целесъобразност на бюджетната подкрепа, призовава Комисията да рационализира своя процес на програмиране и планиране чрез подобряване на подготовката и документирането на решенията за започване на операции по бюджетна подкрепа; призовава Комисията, предвид ограниченията на ресурсите на делегациите, които често намаляват способността им за осъществяване на определени дейности, да осигури достатъчно квалифициран персонал за процеса на изпълнение, тъй като БП изисква различни аналитични умения в областта на финансирането на проекти и програми;
20. акцентира върху водещата роля, която парламентите на държавите получатели, организациите на гражданското общество, както и местните органи следва да изиграят, като се има предвид, че те са в най-благоприятна позиция за определянето на приоритетните сектори, изготвянето на стратегическите документи за всяка отделна държава и контрола върху отпуснатите бюджетни средства; изисква от националните парламенти да приемат стратегическите документи за всяка отделна държава и многогодишния бюджет след провеждане на консултации с гражданското общество, преди провеждането на политическия диалог с донорите по отношение на бюджетната подкрепа с цел засилване на парламентарния контрол;
21. подчертава, че е важно отпусканата от ЕС помощ за развитие да бъде ефикасна; призовава на равнище ЕС да се разработят независими системи за оценка и процедура за подаване на оплаквания на разположение на ощетените от помощта от Съюза, както и за подпомагане на вътрешните механизми за отчетност на национално равнище;
22. изисква от Комисията да предостави глобален баланс в цифри на общата бюджетна и секторна помощ, отпускана на местното управление, и да проучи възможността и рисковете, свързани с децентрализирането на част от бюджетната подкрепа за реално поемане на отговорност от страна на участниците от местното управление;
23. приканва Европейския съюз да зачита и насърчава истинско поемане на отговорност от страна на развиващите се страни по отношение на тяхната стратегия за развитие и го призовава да избягва задушаването на лицата, вземащи политически решения на национално равнище, чрез политически диалог, който да обхваща бюджетната подкрепа, тъй като подобен подход би попречил на демократичната отговорност и ди допринесъл за деполитизирането на вътрешната политическа реалност;
24. счита, че бюджетната подкрепа трябва да даде предимство на правителствените сектори, които съществено влияят върху намаляването на бедността, а това са основно министерството на здравеопазването и министерството на образованието;
25. счита също така, че равенството между половете следва да бъде включено в бюджетната подкрепа, която следва да го взема предвид в хода на бюджетната процедура, като се насърчава провеждането на диалог със сдружения на жени и се определят показатели в зависимост от половата принадлежност;
26. изтъква, че за укрепване на взаимната отговорност Европейската комисия следва да засили своята роля на посредник между правителството, парламентаристите и гражданското общество и за тази цел счита, че процент от БП, запазен за техническото подпомагане с цел укрепване на секторните министерства, би могъл също така да бъде използван за укрепване капацитета на парламентите и на гражданското общество, за да могат те да изпълняват пълноценно своята контролна функция по отношение на БП;
27. подчертава първостепенната роля на донорите за предоставянето на помощ на държавите партньори с цел развиване на техния капацитет, както и положителния ефект на подкрепата за местните проекти за намаляване на бедността, приобщаващ растеж и дълготрайно развитие в държавите партньори;
28. изразява безпокойство относно последиците от макроикономическата дестабилизация и въздействието върху най-уязвимите слоеве от населението в случай на рязко спиране на БП; предлага въвеждане, в рамките на координирани действия между донорите и след провеждане на консултации с гражданското общество и с парламента на страната партньор, на механизъм за прогресивност в намаляването на изплащане на БП, така че да бъдат смекчени тези последици, да се насърчи политическият диалог и да бъдат намерени съгласувани решения на възникналите затруднения;
29. счита, че подобно на програмната помощ, бюджетната подкрепа следва да се разглежда като преходен инструмент и да не възпрепятства усилията за укрепване на капацитета на страните за набиране на собствени ресурси, като например данъците, така че да станат независими от даренията на трети държави;
30. изисква от донорите да засилят координацията и предвидимостта на бюджетната подкрепа и подчертава факта, че донорите трябва да бъдат готови да поемат дългосрочен ангажимент по отношение на държавите партньори;
31. приканва Европейския съюз да вземе всички необходими мерки, за да може третите държави да се ангажират да инвестират в механизъм, който да насърчава тяхната финансова стабилност;
32. настоява за ефективно изпълнение на изискването, съдържащо се в член 25, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 1905/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. за създаване на финансов инструмент за сътрудничество за развитие („Инструмент за сътрудничество за развитие“ (ИСР)
ОВ L 37, 27.12.2006 г., стр. 41. , съгласно който: „Комисията използва последователно подход, основан на резултатите и на индикатори на ефективността, Комисията дефинира ясно и осъществява мониторинг на тази непрекъснатост и подкрепящите действия на държавите партньори за развитие на парламентарния контрол и капацитетите за проверка и за увеличаване на прозрачността и на обществения достъп до информация“; настоятелно призовава Комисията да разшири обхвата на тези разпоредби, за да се включи бюджетната подкрепа за държавите получатели на средства от Европейския фонд за развитие (държавите от АКТБ), за които до момента се прилагат само по-техническите критерии на член 61, параграф 2 от Споразумението от Котону;
33. счита, че тъй като използването на бюджетна подкрепа е важно стратегическо решение в отношенията между Съюза и неговите държави партньори, за определянето на критериите за допустимост за този начин на подпомагане трябва да се прилага член 290 от ДФЕС (делегирани актове), който предоставя на Съвета и Парламента, като съзаконодатели, пълни правомощия за съвместно вземане на решения за неговото одобряване, включително при необходимост правомощия за отмяна на делегираните актове;
34. припомня, че значителни пропуски в капацитета и по-специално слабото управление са в състояние да лишат някои развиващи се страни от БП;
35. счита, че решенията за финансиране на бюджетната подкрепа трябва да се обуславят не само от очакваните ползи, но и от краткосрочните и дългосрочните рискове, поемани както от държавите донори, така и от държавите партньори; отбелязва, че в своя специален доклад
Специален доклад № 11/2010 на Европейската сметна палата: „Управление на Комисията по отношение на общата бюджетна подкрепа за държавите от АКТБ, Латинска Америка и Азия“. Сметната палата е в пълно съгласие с тази оценка, като изтъква факта, че все още предстои да бъде създадена и прилагана стабилна рамка за управление на риска;
36. изразява загриженост от факта, че в своя годишен доклад за дейностите, финансирани по линия на осмия, деветия и десетия Европейски фонд за развитие за финансовата 2009 година. Сметната палата констатира, че плащанията в рамките на бюджетната подкрепа са засегнати от висока честота на количествено неизмерими грешки, дължащи се на липсата на добре документирани и структурирани доказателства, че условията за плащане са били спазени; същевременно отбелязва и приветства значителното подобрение във връзка с демонстрирането на допустимост, посочено от Палатата за десетия ЕФР, благодарение на по-ясните рамки за оценяване, които вече редовно се използват;
37. припомня, че публичните инвестиции в обществените блага като образованието, социалната сигурност, инфраструктурите и производствения капацитет, по-специално по отношение на дребните селскостопански производители и подкрепата за местните пазари, са от съществено значение за успеха на стратегиите за развитие;
38. призовава Комисията да гарантира, че специфичните условия за променливи траншове въз основа на изпълнението ясно определят показателите, целите, методите на изчисление и източниците на информация и че в докладите на делегациите се предоставят структурирани и документирани доказателства за напредък в управлението на публичните финанси чрез ясно посочване на критериите, според които трябва да бъде оценен този напредък, постигнатият напредък и причините, поради които програмата за реформи не е могла да бъде изпълнена съгласно плана;
39. призовава Комисията да предприеме всички необходими мерки, за да се бори срещу корупцията в държавите получатели, включително спиране на плащанията, ако е необходимо; в тази връзка призовава Комисията да поддържа тесен и редовен диалог с правителствата партньори по въпросите, свързани с корупцията, както и да отделя достатъчно внимание на потребността на отделни държави получатели от увеличаване на капацитета с цел укрепване на механизмите за отчетност и борба срещу корупцията;
40. счита предвидимостта на потоците помощ за един от най-важните фактори за гарантиране на качеството на разходите, тъй като тя дава възможност на държавите партньори да предприемат дългосрочно планиране на разходите и да финансират подобрения в секторните политики; подкрепя идеята този подход да бъде подсилен от фискалните политики на държавите партньори и мобилизирането на приходите на местно равнище, което в дългосрочен план следва да намали зависимостта от помощи;
41. припомня, че липсата на напредък по отношение на управлението на публичните финанси все още е причина за лишаването на значителен брой държави от БП;
42. счита, че бюджетната подкрепа следва да са прилага постепенно в развиващите се страни, като се започне от ограничен брой държави, който да се увеличава постепенно с подобряването на капацитета на държавите партньори;
43. припомня, че бюджетната подкрепа следва да способства за намаляването на бедността, включително за напредък към осъществяването на Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) и такива принципи като партньорство, ефективност на помощта и последователност на политиките на развитие; изразява своята подкрепа за основани на резултатите стимули, но изтъква, че вариациите в изплащанията на суми трябва, доколкото е възможно, да бъдат предвидими, така че да нямат отрицателни последици за бюджетното планиране; отново подчертава, че бюджетната подкрепа следва да се отпуска само на държави, които изпълняват и поддържат минимални стандарти за управление и зачитане на правата на човека; подчертава, че условията, свързани с макроикономическите реформи, трябва да отговарят на човешкото и социалното развитие;
44. насърчава развиващите се страни и Комисията да популяризират развитието с участието на получателите в съответствие с относимите разпоредби от Споразумението от Котону и с членове 19 и 20 от Регламент № 1905/2006, по-специално във връзка с насърчаването на гражданското общество и провеждането на консултации с него, както и с местните и регионалните органи;
45. подчертава, че при предоставяне на БП за държавите от АКТБ доставчици на банани, които се ползват от съпътстващите мерки в този сектор, е важно в променливата част, основаваща се на показателите за управление, да се включат специфичните условия, предложени в новия член 17а, който Парламентът предлага да бъде добавен в Регламент № 1905/2006 (ИСР), в съответствие с неговата позиция, приета на второ четене на 3 февруари 2011 година с оглед приемането на регламент (ЕС) №.../2011 на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 1905/2006 за създаване на финансов инструмент за сътрудничество за развитие
Текстове, приети на 3 февруари 2011 г., P78TC2-COD(2010)0059. ;
46. изисква от Комисията да публикува споразуменията във връзка с БП с развиващите се страни, както и „договорите за ЦХР“;
47. подчертава, че при определени обстоятелства секторната бюджетна подкрепа може да представлява полезен междинен инструмент за осигуряване на по-голяма ангажираност на съответните правителства и парламенти по отношение на средствата от помощта, като същевременно ги насочват към постигането на Целите на хилядолетието за развитие;
48. счита, че богатите петролни и минни ресурси държави притежават необходимия потенциал за финансиране на собственото им развитие и за борбата срещу бедността благодарение на прозрачни фискални режими и справедливо преразпределяне на благата;
49. счита, че договорите във връзка с ЦХР представляват по принцип пример за БП с добро качество (дългосрочност, предвидимост, съсредоточаване върху социалните сектори и т.н.), който е обвързан с резултатите; следователно изисква от Европейската комисия да публикува през 2011 г. оценка на договорите във връзка с ЦХР и да оцени възможността да ги разшири, за да бъде обхванат по-голям брой държави;
50. изисква от Комисията да публикува също така условията, както и показателите за резултати в рамките на стратегическите документи по държави по повод междинния преглед; счита, че показателите за резултатите от бюджетната подкрепа трябва да бъдат определени в зависимост от постигането на целите за намаляване на бедността и от ЦХР;
51. отново призовава Комисията да премине от контрол на входните данни към контрол на резултатите съобразно определени показатели, като подобри системата си за отчитане, за да я насочи към постигането на ефективност на програмите;
52. обръща внимание, че за да бъдат ефикасни, мерките за развитие в държавите партньори трябва да отчитат в пълна степен местните условия и да спазват ценностите на ЕС, установени в Договора, включително принципите на правовата държава и демокрацията; изтъква, че потребностите трябва да останат решаващ критерий за предоставянето на помощ от ЕС за развитие;
53. призовава Комисията и държавите-членки да създадат публичен регистър, в който са посочени по прозрачен начин споразуменията за бюджетна подкрепа, процедурите и показателите за развитие, с оглед укрепване на демократичните институции и гарантиране на взаимна отчетност;
54. приканва държавите-членки да проявяват по-голяма последователност в национален и общностен план в областта на политиката на подпомагане на развитието; изисква от държавите-членки да се обърнат към Европейската служба за външна дейност, за да засилят координацията си с Комисията по отношение на БП, за да се избегнат дублирането и непоследователността;
55. припомня на Комисията и на държавите-членки, че трябва да хармонизират своето сътрудничество за развитие и да подобрят произтичащото задължение за отчетност, което е обвързващо за всяка от страните;
56. изразява твърдо убеждение, че в рамките на един цялостен анализ на бъдещето на бюджетната подкрепа на Съюза за трети държави трябва да се разгледа въпросът за включването на Европейския фонд за развитие в бюджета; запознат е с историческия и институционалния контекст на текущото положение, но счита, че е време Съветът, държавите-членки и държавите от АКТБ да признаят, че това положение възпрепятства ефикасността, прозрачността и отчетността на БП на Съюза; подчертава обаче, че от включването в бюджета не трябва да следва намаляване на общия финансов пакет за политиките на развитие;
57. призовава държавите-членки, Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), в съответствие с практиката, установена в други области на политиката, да подобрят координацията на своята БП за трети държави, с цел да се избегнат или премахнат дублирането, несъответствията и липсата на съгласуваност; изразява съжаление предвид прегледите, които показват, че на секторно равнище слабости в политиките, институциите и системите за предоставяне на услуги са подтикнали донорите да изпълняват проекти с помощта на свои собствени системи и да предприемат двустранни, а не координирани действия, което положение е още по-неприемливо в условията на недостиг на средства и което също така затруднява извънредно много Съюза при изпълнението на неговите обещания за предоставянето на по-предвидима помощ; отново потвърждава, че вниманието следва да се съсредоточи върху областите, предлагащи най-голяма добавена стойност през всичките фази на подготовка и доставка на бюджетната подкрепа;
58. приканва Комисията да повиши осведомеността на обществото за рисковете, произтичащи от предоставянето на БП, като същевременно подчертава положителното въздействие на БП върху увеличаването на независимостта на партньорите;
59. приканва Европейския съюз и неговите държави-членки да продължат да насърчават и да запазят своята финансова подкрепа, като същевременно предоставят и подкрепа под формата на съвети в областта на технократското управление на публичните финанси;
60. подчертава, че целите на подобряването на координацията са да се оптимизира разпределението на ресурсите, да се увеличи обменът на добри практики и да се повиши ефективността на бюджетната подкрепа;
61. счита, че Съюзът следва да признае и използва добавената стойност, пораждана от огромната му политическа тежест и потенциално широкия обхват на неговата дейност, като гарантира политическо влияние, което да бъде пропорционално на предоставяната финансова подкрепа;
62. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията.
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ
1. Въведение
Бюджетната подкрепа (БП) е трансфер на финансови ресурси от външна финансираща агенция към държавната хазна на страната партньор, вследствие на спазване от страна на последната на съгласувани условия за плащане. Получените по този начин средства са част от общите средства на държавата партньор и следователно се използват в съответствие с нейната система за управление на публичните финанси.
Въпреки че бюджетната подкрепа се предоставя отдавна – всъщност от плана Маршал – тази форма стана популярна от 80-те и 90-те години насам, когато Световната банка и различни двустранни споразумения започнаха да предоставят бюджетна подкрепа под формата на помощи за платежния баланс.
С втора вълна на БП през периода 2000–2005 г. беше въведен нов координиран подход за обща бюджетна подкрепа. С тази форма на бюджетна подкрепа се целеше оказване на подкрепа на политиките и стратегиите на държавите партньори, за да се доразвият идеите за ангажираност и за засилено партньорство.
И накрая, понастоящем сме свидетели на утвърждаването на БП като най-ефикасната форма за постигане на целите на програмата от Париж и Акра. Този подход се базира на силна водеща роля на правителството, определянето на ангажиментите на двете страни, начина на функциониране на партньорството и на взаимната отчетност. Освен това между донорите беше създадена по-добра хармонизация на процедурите, формите и изплащането на подкрепата.
ЕС предоставя бюджетна подкрепа само на държави, които отговарят на следните три критерия за допустимост: а) ако е налице или в процес на изпълнение а) ясно дефинирана национална политика и стратегия; б) ориентирана към стабилност макроикономическа рамка и в) внушаваща доверие и адекватна програма за подобряване на управлението на публичните финанси.
През периода 2003–2009 г. Европейската комисия предвиди задължения за бюджетна подкрепа на обща стойност над 13 милиарда евро (около 25 % от общите бюджетни кредити за поети задължения за този период). Около 56 % от тези кредити са предназначени за страните от Африка, Карибския и Тихоокеанския басейн (страните от АКТБ), 24 % за страните, включени в европейската политика за съседство, 8 % за Азия, 6 % за Латинска Америка и 5 % за Южна Африка.
2. Въздействие на БП: един все още неясен резултат
В оценката от 2006 г.
IDD и партньори, „Съвместна оценка на общата бюджетна подкрепа за периода 1994–2004 г.“, май 2006 г. относно БП в Буркина Фасо, Малави, Мозамбик, Никарагуа, Руанда, Уганда и Виетнам, възложена от Комитета за подпомагане на развитието към ОИСР, се стигна до заключението, че бюджетната подкрепа има положително въздействие върху ефективността на публичните разходи и върху капацитета на правителствата, в частност в областта на управлението на публичните финанси.
В оценката беше установено също така, че предоставянето на БП има положително въздействие върху хармонизацията и съгласуваността, както и върху засилването на ангажираността на правителствата и повишаването на тяхната отговорност. От друга страна в извършени неотдавна независими оценки на програмите на Европейската комисия по държави като цяло беше потвърдена ползата от нея и беше дадена препоръка тези усилия да продължат.
Тези оценки обаче съдържат някои резерви по отношение на въздействието на БП върху намаляването на бедността и укрепването на демокрацията в държавите, получаващи помощ. По принцип се оказва трудно да се оцени въздействието на БП върху намаляването на бедността и върху други важни показатели за ЦХР.
Освен това продължават да съществуват потенциални рискове за БП: нарастване на несигурността на помощта, мудност на мониторинга, болезнени данъчни корекции в случай на прекратяване. В последния случай последиците върху бедните общности могат да бъдат катастрофални, особено ако някои текущи разходи, свързани с преподавателите, здравните работници или закупуването на лекарства, отчасти зависят от външната помощ. Преустановяването на БП в една държава получател има последици и за съседните държави.
3. Невинаги последователни условия за участие
За да отговарят на условията, държавите получатели трябва да са достигнали достатъчно ниво на поемане на отговорност в сферата на борбата с бедността, макроикономическото управление, управлението на публичните финанси и политическото управление. В действителност бяха забелязани големи различия между държавите, получаващи БП. Според оценките в Уганда, Виетнам или Руанда чувството за ангажираност е било силно, а макроикономическата ситуация – стабилна, за разлика от Малави, Мозамбик или Буркина Фасо.
Възникват два въпроса: на първо място, изборът на държавите получатели на БП е можел да се основава на доверието, което донорите имат в действащите политици или в държавните глави, въпреки че по отношение на определените критерии, някои държави не са „готови“. На второ място, бюджетната подкрепа като че ли се управлява предимно в зависимост от дипломатически и (гео)политически съображения, както и от „персонални“ отношения, които не са прозрачни, като официално тя се обосновава единствено чрез съображения от техническо естество.
По тази причина общата бюджетна подкрепа може да придобие още по-силно изразен политически, дори рисков характер.
4. БП и ангажираност по отношение на програмата за развитие
Парижката декларация утвърди ангажираността като крайъгълен камък на новата система за международна помощ. Но въвеждането на „водещата роля“ и необходимата отговорност не съвпада непременно с идеята държавите, избраните представители и гражданското общество да станат самостоятелни.
На практика могат да бъдат констатирани различни нива на ангажираност в зависимост от специфичните характеристики на съответната БП и от зрелостта на демократичната система и системата на управление на държавата партньор. До този момент няма окончателна яснота относно причинно-следствената връзка между БП и ангажираността: проучванията показват, че БП не променя съответните политическите реалности (това е нереалистичен стремеж за всяка форма на помощ).
Освен това като че ли за донорите ангажираността се свежда до факта, че политическите и административните ръководители на държавите получатели заявяват решителен и траен ангажимент в полза на бюджетните реформи и на финансовата отговорност, препоръчвани от международните финансови институции, в частност МВФ.
Също така, според гражданското общество, донорите не са изпълнили своите ангажименти да включват системно парламентарните членове и представителите на организации на гражданското общество в своя диалог с правителствата на развиващите се страни.
Този подход би могъл да ни доведе до изграждането на „развити“ държави, притежаващи ефективна в техническо отношение бюрокрация. Ясно е, че ключовият въпрос продължава да бъде „как“ се извършва поемането на отговорност (водеща роля, заявена воля, вложена енергия и др.), а не „какво“ включва тя: към какво е насочена ангажираността, какво е нейното съдържание.
5. БП, отпускана от Европейската комисия умерено положителен преглед
„Динамичен“ подход
В публикуван през 2008 г.
„Бюджетна подкрепа – въпрос на взаимно уважение и доверие“. Европейски общности, 2008 г. документ относно бюджетната подкрепа Комисията твърди, че тълкува динамично условията, определени в член 61, параграф 2 от споразумението от Котону
Този член засилва отговорността на национално равнище и парламентарния контрол върху управлението на публичните финанси. . Тя счита, че слабостите, засягащи управлението на публичните финанси в момента на вземането на решението за финансиране, не пречат на стартирането на програма за оказване на бюджетна подкрепа, ако волята за реформи и самите реформи бъдат счетени за удовлетворителни. Ключовото понятие според Комисията е „посоката, следвана от страната“.
Това динамично тълкуване на условията за допустимост и в частност тълкуването относно управлението на публичните финанси, би могло да увеличи риска в краткосрочен план. Това е мнение, споделяно не само от Комисията, но и от Сметната палата, която в своя специален доклад № 2/2005, както и в годишния си доклад за 2009 г. преценява, че Комисията би следвало да покаже по-ясно, категорично и структурирано допустимостта и резултатите в областта на управлението на публичните финанси.
Също така член 25, параграф 1, буква б) от инструмента за финансиране на сътрудничеството за развитие (ИСР) предвижда, че бюджетната подкрепа ще бъде отпускана „ако управлението на страната партньор за изразходване на обществени средства е достатъчно прозрачно, надеждно и ефективно“ и че подходът трябва да бъде „основан на резултатите и на индикатори на ефективността“.
БП и ефективността на помощта
По време на последната оценка на помощта на Европейската общност през 2007 г. Комитетът за подпомагане на развитието (КПР) направи редица констатации относно ролята на бюджетната подкрепа за популяризиране на целите на Програмата за ефективност на помощта. Накратко КПР подчертава, че:
а) Комисията трябва да избягва използването на бюджетната подкрепа за ускоряване на трансфера на средства в контекста на полагане на повече усилия за подкрепа или за достигане на целта от 50 %;
б) Комисията ще трябва да разгледа начините за присъединяване на организациите на гражданското общество на местно равнище към мониторинга на разходите и на въздействието на бюджетната подкрепа;
в) Европейският парламент налага политически задължението да се отпуска помощ само на държави, които отговарят на минималните стандарти за управление и за спазване на правата на човека.
От друга страна, в някои случаи донорите не спазват принципа за предимство на БП пред помощта за проекти. Една наскоро извършена оценка
ODI/ Mokoro, „Бюджетна секторна подкрепа в практиката – Обобщителен доклад“, февруари 2010 г. показва, че на секторно равнище слабостта на политиките, институциите и системите за предоставяне на услуги е подтикнала донорите да осъществят проекти с помощта на свои собствени системи и да предприемат двустранни, а не координирани действия. Този начин на действие значително отслабва политиките, институциите и системите за предоставяне на секторни услуги, което засилва необичайната реакция на донорите в тази ситуация.
В този контекст има опасност да бъде особено трудно да се съгласуват очакванията с осъществяването на целта, която си е поставил ЕС за увеличаване на бюджетната си подкрепа и за подобряване на предвидимостта на своята помощ.
6. Съпътстващи мерки за засилване на политическия диалог
Една от ключовите насоки на консултацията на Комисията се отнася до „ролята на диалога относно политиките, обвързването с условия и връзките с изпълнението и резултатите“. В нея Комисията формулира три основни идеи:
а) отчетността на правителството партньор пред неговите граждани е съществен фактор за постигане на резултати в областта на развитието и бюджетната подкрепа е по принцип предмет на контрол от страна на парламента и на институциите, контролиращи публичните финанси;
б) до този момент се наблюдават само скромни подобрения по отношение на местната отчетност, тъй като капацитетът на гражданското общество и на парламентите да защитават и да извършват мониторинг на избора на политиките в рамките на един прозрачен бюджетен процес е все още слаб в много страни;
в) подпомагането на националните институции и системи за отчетност е основно предизвикателство за донорите, предоставящи бюджетна подкрепа.
Във връзка с това ЕП вече подчерта необходимостта от въвеждане на система, която редовно да включва парламентите и гражданското общество в диалога относно политиките на борба с бедността и годишните прегледи на бюджетната подкрепа.
Освен това тази система би трябвало да даде възможност и за обмен на информация между гражданското общество и общественото мнение като цяло, с цел гражданското общество, университетите и частните организации да могат да изразяват своите становища в рамките на консултациите на тематичните групи, създадени за мониторинга на бюджетната подкрепа.
7. Заключения
Преди да изготви окончателната си позиция, комисията по развитие би желала Комисията да изясни следните въпроси:
§ Като най-големият донор на средства за подпомагане на развитието, в състояние ли е ЕС да повлияе на другите донори, в частност на МВФ и Световната банка, с цел да се постигне единна обща позиция относно критериите за предоставяне на БП?
§ Какви са компенсациите за държавите, които не получават БП?
§ При преустановяване на БП в дадена страна отчита ли Комисията въздействието на подобно решение върху регионалната интеграция?
§ БП ли е най-добрият стимул за вътрешното развитие?
Приложение 1
Списък на страните, получавали помощ за развитие през 2009 г. чрез БП по финансови инструменти
EDF ACP DCI
Country EC Contribution Funding instrument Country EC Contribution Funding instrument
Benin €51.400.000 EDF Congo (Democratic Republic of the) €26.000.000 DCI - Thema
Botswana €60.000.000 EDF Bolivia €7.750.000 DCI - Thema
Burkina Faso €55.420.000 EDF Ecuador €26.400.000 DCI - Geo
Burundi €14.330.000 EDF El Salvador €37.100.000 DCI - Geo
Cape Verde €11.500.000 EDF Georgia €2.000.000 DCI - Thema
Central African Republic €12.210.000 EDF Ghana €15.000.000 DCI - Thema
Comoros €7.270.000 EDF Guatemala €33.800.000 DCI - Geo
Congo (Democratic Republic of the) €22.620.000 EDF Guyana €22.292.000 DCI - Thema
Ghana €49.020.000 EDF Haiti €5.800.000 DCI - Thema
Grenada €5.290.000 EDF Indonesia €145.000.000 DCI - Geo
Guinea-Bissau €14.950.000 EDF Jamaica €16.816.000 DCI - Thema
Haiti €37.580.000 EDF Kyrgyzstan €9.000.000 DCI - Geo
Jamaica €1.900.000 EDF Malawi €15.900.000 DCI - Thema
Liberia €20.200.000 EDF Mauritius €61.984.000 DCI - Thema
Malawi €33.890.000 EDF Nepal €13.000.000 DCI - Geo
Mali €81.700.000 EDF Peru €60.800.000 DCI - Geo
Mauritius €44.990.000 EDF Philippines €36.000.000 DCI - Geo
Mozambique €12.110.000 EDF Rwanda €20.155.000 DCI - Thema
Niger €6.900.000 EDF Saint Kitts and Nevis €10.425.000 DCI - Thema
Rwanda €41.440.000 EDF Seychelles €2.000.000 DCI - Thema
Samoa €15.300.000 EDF South Africa €122.680.000 DCI - Geo
Seychelles €16.500.000 EDF Tajikistan €7.750.000 DCI - Thema
Sierra Leone €18.420.000 EDF Trinidad and Tobago €10.764.000 DCI - Thema
Tanzania €389.840.000 EDF
Togo €15.000.000 EDF
Zambia €30.000.000 EDF
Източник: Служба за сътрудничество 2009 г. Сумите включват бюджетната и секторната подкрепа.
18.4.2011
СТАНОВИЩЕ на комисията по външни работи
на вниманието на комисията по развитие
относно бъдещето на бюджетната подкрепа на ЕС за трети страни
( 2010/2300(INI) )
Докладчик по становище:
Gabriele Albertini
ПРЕДЛОЖЕНИЯ
Комисията по външни работи приканва водещата комисия по развитие да включи в предложението за резолюция, което ще приеме, следните предложения:
1. приветства процеса на консултиране на европейско равнище; изразява надежда, че практиката на предоставяне на бюджетна подкрепа ще бъде обективно анализирана и усъвършенствана с цел повишаване на нейната ефективност;
2. припомня, че съгласно Договора от Лисабон намаляването и изкореняването на бедността е основна цел на политиката за развитие на ЕС; подчертава, че бедността има множество измерения, като например човешко, икономическо, социално-културно, свързано с половете, екологично и политическо, и всички те трябва да бъдат отразени в политиката за развитие на ЕС;
3. споделя възгледа, че бюджетната подкрепа може да спомогне за изграждането на механизми за борба срещу корупцията, ако са налице условията за прозрачно и изцяло отговорно бюджетно управление и са съгласувани показатели за изпълнение; в противен случай тя би могла - напротив - да увеличи корупцията; подчертава значението, при необходимост, да се оказва съдействие на публичните органи и парламентите в страните бенефициери за насърчаване на прозрачността и доброто управление, и за борба с корупцията;
4. счита, че подобно на програмната помощ, бюджетната подкрепа следва да се третира като преходен инструмент и да не възпрепятства усилията за укрепване на капацитета на страните за набиране на собствени ресурси, например данъци, така че да станат независими от даренията на трети страни;
5. застъпва становището, че стратегиите за развитие трябва да бъдат замислени от самите правителства-получатели, при консултиране с широк спектър от представители на гражданското общество и с местните органи, както и в тясно сътрудничество с международните донори, и трябва да бъдат договорени от националните парламенти; наред с това, че гражданското общество, местните органи и парламентаристите трябва да участват във всеки етап от изпълнението, наблюдението и оценката на резултатите, че този процес трябва да бъде прозрачен и да позволява редовен и ефективен диалог с гражданското общество, и че това изискване трябва да бъде решаващ критерий за допустимост за бюджетна подкрепа;
6. подчертава значението на ефективността на отпусканата от ЕС помощ за развитие; призовава на равнище ЕС да се разработят независими системи за оценка и механизъм за подаване на оплаквания, отворен за засегнатите от помощта от ЕС, както и за подпомагане на вътрешните механизми за отчетност на страните;
7. счита, че тъй като използването на бюджетна подкрепа е важно стратегическо решение в отношенията между Съюза и неговите страни партньори, за определянето на критериите за допустимост за този начин на подпомагане трябва да се прилага член 290 от ДФЕС (делегирани актове), който предоставя на Съвета и Парламента, като съзаконодатели, пълни правомощия за съвместно вземане на решения за неговото одобряване, включително при необходимост за отмяна на делегираните актове;
8. повтаря, че бюджетната подкрепа следва да се изразходва за намаляването на бедността, включително за осъществяването на Целите на хилядолетието за развитие и за такива принципи като партньорство, ефективност на помощта и последователност на политиките за развитие; изразява своята подкрепа за основани на резултатите стимули, но изтъква, че вариациите в изплащанията на суми трябва доколкото е възможно да бъдат предвидими, така че да нямат отрицателен ефект върху бюджетното планиране; отново подчертава, че бюджетната подкрепа трябва да се дава само на страни, които изпълняват и поддържат минимални стандарти за управление и зачитане на правата на човека; подчертава, че условията, свързани с макроикономическите реформи, трябва да отговарят на човешкото и социално развитие;
9. подчертава, че при определени обстоятелства секторната бюджетна подкрепа може да представлява полезен междинен инструмент за осигуряване на по-голяма съпричастност на съответните правителства и парламенти към средствата от помощта, като те същевременно се насочват за ЦХР;
10. застъпва становището, че в контекста на принципа за поемане на отговорност съгласно Парижката декларация Европейският парламент винаги трябва да се стреми да насърчава достъпа до основно образование, основни здравни услуги и зачитане на правата на човека;
11. заявява, че ефективността на мерките на политиката на развитие в страните партньори трябва да отчита в пълна степен местните условия и да зачита ценностите на ЕС, установени в Договора, включително принципите на правовата държава и демокрацията; изтъква, че потребностите трябва да останат решаващ критерий за предоставянето на помощи от ЕС за развитие;
12. призовава Комисията и държавите-членки да създадат публичен регистър, в който споразуменията за бюджетна подкрепа, процедурите и показателите за развитие са изброени при прозрачност, с оглед укрепване на местните демократични институции и гарантиране на взаимна отчетност;
13. изтъква ключовата и задължителна роля на политическата съгласуваност при изпълнението на политика за развитие с голям ефект; заявява, че бюджетната подкрепа ще има реално и продължително положително влияние единствено ако действия, които благоприятстват развитието, се осъществяват в други области на политиката на ЕС, като например околна среда, енергетика, климат, търговия, селско стопанство и външна политика и политика за сигурност; във връзка с това подчертава необходимостта търговската политика на ЕС да спомага за създаването на равни условия и да подпомага търговския капацитет в развиващите се страни, като се има предвид, че търговията може да бъде един от най-ефективните двигатели на икономическия растеж и развитието; освен това призовава външната политика и политиката за сигурност на ЕС да се съсредоточат върху насърчаването на демокрацията и правата на човека, мира и сигурността, всички от които са ключови предпоставки за устойчиво развитие; призовава към по-систематични усилия за интегриран подход по отношение на приспособяването към изменението на климата и намаляването на риска от бедствия;
14. призовава държавите-членки да спазят своя ангажимент постепенно да достигнат договорената цел за разходи в размер на 0,7% от БВП за сътрудничество за развитие.
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
13.4.2011 г.
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
54
3
0
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Gabriele Albertini, Dominique Baudis, Bastiaan Belder, Elmar Brok, Arnaud Danjean, Ana Gomes, Andrzej Grzyb, Anna Ibrisagic, Anneli Jäätteenmäki, Jelko Kacin, Ioannis Kasoulides, Tunne Kelam, Nicole Kiil-Nielsen, Maria Eleni Koppa, Андрей Ковачев, Paweł Robert Kowal, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Eduard Kukan, Krzysztof Lisek, Sabine Lösing, Ulrike Lunacek, Barry Madlener, Mario Mauro, Kyriakos Mavronikolas, Willy Meyer, Francisco José Millán Mon, Alexander Mirsky, María Muñiz De Urquiza, Norica Nicolai, Raimon Obiols, Ria Oomen-Ruijten, Justas Vincas Paleckis, Ioan Mircea Paşcu, Vincent Peillon, Hans-Gert Pöttering, Libor Rouček, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, Werner Schulz, Charles Tannock, Inese Vaidere, Кристиан Вигенин
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Elena Băsescu, Véronique De Keyser, Andrew Duff, Roberto Gualtieri, Liisa Jaakonsaari, Elisabeth Jeggle, Agnès Le Brun, Barbara Lochbihler, Jacek Protasiewicz, Judith Sargentini, György Schöpflin, Ivo Vajgl
Заместник(ци) (чл. 187, пар. 2), присъствал(и) на окончателното гласуване
Marije Cornelissen, Leonardo Domenici, Birgit Schnieber-Jastram
1.4.2011
СТАНОВИЩЕ на комисията по бюджети
на вниманието на комисията по развитие
относно бъдещето на бюджетната подкрепа на ЕС за развиващите се страни
( 2010/2300(INI) )
Докладчик по становище:
Anne E. Jensen
ПРЕДЛОЖЕНИЯ
Комисията по бюджети приканва водещата комисия по развитие да включи в предложението за резолюция, което ще приеме, следните предложения:
1. изразява изненада предвид скромния обем на предоставените данни във връзка с бюджетната подкрепа в зелената книга на Комисията и си задава въпроса как страните и заинтересованите лица могат да допринесат пълноценно за тази консултация, без да разполагат с информация относно цифрите и тенденциите в областта на бюджетната подкрепа;
2. счита, че помощта от ЕС следва да води до действителни качествени промени в държавите партньори, и признава, че бюджетната подкрепа е ефективно средство за постигане на тази цел, при условие че, освен че се обвързва с условия, се използва паралелно с ефективен политически диалог и диалог относно политиките;
3. счита, че ако бъде използвана правилно, бюджетната подкрепа е много важен инструмент за развитие, увеличаване на ангажираността по отношение на стратегиите за развитие в държавите партньори, повишаване на отчетността на правителствата и увеличаване на предвидимостта на помощта; подчертава обаче, че бюджетната подкрепа не трябва да бъде само обикновен финансов трансфер, а по-скоро част от пакет, в който да бъдат включени диалогът относно политиките, оценката на изпълнението, изграждането на капацитет и други интервенции с цел подпомагане;
4. припомня, че ясно определените, получаващи широка подкрепа и следени отблизо показатели са от решаващо значение за доказване на конкретните резултати от бюджетната подкрепа в трети страни и че съответните бюджетни органи следва да получават редовно актуална информация относно показателите и насоките, които определят процеса на вземане на решения във връзка с бюджетната подкрепа; подчертава, че тези показатели трябва да съответстват в по-голяма степен на специфичните потребности на държавите партньори, за да се избегне прилагането на „универсалния“ подход, възприет от Комисията, който може да се окаже с отрицателно въздействие;
5. счита, че решенията за финансиране на бюджетната подкрепа трябва да се обуславят не само от очакваните ползи, но и от краткосрочните и дългосрочните рискове, поемани както от държавите донори, така и от държавите партньори; отбелязва, че в своя специален доклад
Специален доклад № 11/2010 на Европейската сметна палата: „Управление на Комисията по отношение на общата бюджетна подкрепа за държавите от АКТБ, Латинска Америка и Азия“. Сметната палата е в пълно съгласие с тази оценка, като изтъква факта, че все още предстои да бъде създадена и приложена стабилна рамка за управление на риска;
6. счита предвидимостта на потоците помощ за един от най-важните фактори за гарантиране на качеството на разходите, тъй като тя дава възможност на държавите партньори да предприемат дългосрочно планиране на разходите и да подкрепят подобрения в секторните политики; подкрепя идеята този подход да бъде подсилен от фискалните политики на държавите партньори и мобилизирането на приходи на местно равнище, което в дългосрочен план следва да намали зависимостта от помощи;
7. счита, че ефективната взаимна отговорност е крайъгълният камък на бюджетната подкрепа и е предпоставка за нейната устойчивост; счита не само че правителствата в държавите донори и държавите партньори следва да носят пълна отговорност на национално равнище, но и че е също толкова важно техните правителства, парламентаристи и граждани да бъдат отговорни пред своите партньори; във връзка с това счита, че следва да се положат допълнителни усилия за повишаване на осведомеността на обществото в държавите донори и държавите партньори относно обхвата на бюджетната подкрепа и нейните резултати;
8. подчертава, че отговорността на правителство партньор пред неговите граждани е ключов стимул за постигане на резултати в областта на развитието; отбелязва, че до този момент се наблюдават само скромни подобрения по отношение на отговорността на национално равнище, отчасти поради факта, че в много страни гражданското общество и парламентите не разполагат с капацитет да защитават и контролират избора на политиките в рамките на един прозрачен бюджетен процес; поради това призовава за въвеждането на редовно включване на националните парламенти и гражданското общество в политическия диалог относно намаляването на бедността и в годишните прегледи на бюджетната подкрепа;
9. набляга на необходимостта от справяне с измамите и корупцията, като счита тези фактори за особено сериозна заплаха за целите за развитие и за ефективността на бюджетната подкрепа, която би могла да подкопае законосъобразността на прибягването до такава подкрепа;
10. изразява твърдо убеждение, че в рамките на един цялостен анализ на бъдещето на бюджетната подкрепа на ЕС за трети страни трябва да се разгледа въпросът за включването на Европейския фонд за развитие в бюджета; запознат е с историческия и институционалния контекст на текущото положение, но счита, че е време Съветът, държавите-членки и държавите от АКТБ да признаят, че това положение възпрепятства ефективността, прозрачността и отчетността на бюджетната подкрепа на ЕС; подчертава обаче, че от включването в бюджета не трябва да следва намаляване на общия финансов пакет за политиките за развитие;
11. посочва, че ЕС носи по-голяма тежест на международно равнище, отколкото отделните държави-членки, взети заедно; призовава държавите-членки, Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), в съответствие с практиката, установена в други области на политиката, да подобрят координацията на своята бюджетна подкрепа за трети държави, с цел да се избегнат и/или премахнат дублирането, несъответствията и липсата на съгласуваност; изразява съжаление предвид прегледите, които показват, че на секторно равнище слабости в политиките, институциите и системите за предоставяне на услуги са подтикнали донорите да изпълняват проекти с помощта на свои собствени системи и да предприемат двустранни, а не координирани действия, което положение е още по-неприемливо в условията на недостиг на средства и което също така затруднява извънредно много ЕС при изпълнението на неговите обещания за предоставянето на по-предвидима помощ; счита, че съсредоточаването на вниманието върху специфични области, предлагащи най-голяма добавена стойност, следва да направлява бюджетната подкрепа на ЕС през всичките фази на подготовка и доставка;
12. подчертава, че целите на подобряването на координацията са да се оптимизира разпределението на ресурсите, да се увеличи обменът на най-добри практики и да се повиши ефективността на бюджетната подкрепа;
13. счита, че Съюзът следва да признае и използва добавената стойност, пораждана от огромната му политическа тежест и потенциално широкия обхват на неговата дейност, като гарантира политическо влияние, което да бъде пропорционално на предоставяната финансова подкрепа.
ANNEX 1
BUDGET SUPPORT FROM EUROPEAN DEVELOPMENT FUND
COMMITMENTS AND PROGRAMMING
IN ACP COUNTRIES UNTIL END 2009
Country
9th EDF (2003-2007)
commitments
10th EDF (2008-2013) programming
10th EDF (2008-2013) commitments
GBS
SBS
GBS
SBS
GBS
SBS
Barbados
10 500 000
8 300 000
Burkina Faso
197 000 000
2 000 000
320 000 000
75 000 000
325 620 000
50 000 000
Burundi
84 120 000
90 000 000
68 700 000
Benin
92 580 000
97 000 000
100 000 000
75 600 000
76 900 000
25 000 000
Bahamas
4 200 000
Botswana
51 416 000
62 000 000
60 000 000
Belize
10 000 000
Congo (RDC)
106 000 000
22 620 000
Central African Republic
18 530 000
34 000 000
29 210 000
Congo (Brazzaville)
30 450 000
Cape Verde
21 225 000
33 000 000
16 300 000
11 500 000
Dominica
10 780 000
4 600 000
Dominican Republic
38 000 000
48 200 000
91 300 000
53 700 000
Ethiopia
58 273 703
162 464 024
195 000 000
200 000 000
200 000 000
Falkland Islands
4 547 116
Gabon
10 000 000
Grenada
10 000 000
5 000 000
5 290 000
Ghana
111 000 000
5 000 000
175 000 000
83 000 000
216 020 000
8 000 000
Gambia
22 000 000
Guinea-Bissau
18 100 000
32 000 000
32 950 000
Guyana
41 196 379
30 200 000
14 800 000
Haiti
36 200 000
48 000 000
10 000 000
64 580 000
Jamaica
32 550 000
12 250 000
60 500 000
33 000 000
41 900 000
33 000 000
Kenya
125 000 000
126 800 000
66 400 000
Comoros
16 465 000
7 270 000
Saint Lucia
6 900 000
Liberia
3 500 000
20 200 000
27 000 000
Country
9th EDF (2003-2007)
commitments
10th EDF (2008-2013) programming
10th EDF (2008-2013) commitments
GBS
SBS
GBS
SBS
GBS
SBS
Lesotho
53 800 000
26 000 000
Madagascar
129 500 000
170 000 000
160 000 000
90 000 000
Mali
156 530 000
87 000 000
150 000 000
106 500 000
155 700 000
Mauritania
38 000 000
29 000 000
Montserrat
17 200 000
Mauritius
28 552 531
44 357 000
43 500 000
44 990 000
16 600 000
Malawi
85 500 000
175 000 000
60 000 000
123 890 000
Mozambique
149 922 000
92 700 000
311 000 000
181 200 000
315 110 000
30 000 000
Namibia
85 000 000
60 200 000
New Caledonia
21 500 000
Niger
181 000 000
150 000 000
135 000 000
93 000 000
15 000 000
Saint Pierre and Miquelon
12 810 000
Rwanda
101 764 000
175 000 000
35 000 000
184 440 000
78 800 000
Seychelles
7 500 000
15 500 000
Saint Helena
15 590 000
Sierra Leone
62 000 000
90 000 000
10 000 000
64 820 000
Senegal
53 000 000
133 000 000
25 000 000
75 000 000
São Tomé and Principe
13 300 000
Turks and Caicos Islands
14 635 000
Chad
23 800 000
Togo
5 000 000
32 000 000
32 500 000
Trinidad and Tobago
27 300 000
24 300 000
Tanzania
201 000 000
43 500 000
305 000 000
139 000 000
314 840 000
70 000 000
Uganda
92 000 000
17 500 000
175 000 000
55 000 000
175 000 000
Saint Vincent and Grenadines
6 200 000
Vanuatu
4 750 000
8 600 000
Samoa
25 500 000
15 300 000
Zambia
179 000 000
93 000 000
232 000 000
136 000 000
255 000 000
35 000 000
TOTAL
2 481 678 612
988 079 139
3 636 200 000
1 914 900 000
2 900 150 000
648 200 000
GBS:general budget support (support for a country’s national development strategy)
SBS sector budget support (support for a particular sector)
Source: European Court of Auditors Special Report No 11/2010.
ANNEX 2
BUDGET SUPPORT
FROM DEVELOPMENT COOPERATION INSTRUMENT
COMMITMENTS IN ASIAN AND LATIN AMERICAN COUNTRIES
2002-2009
Country
GBS
SBS
TOTAL
Bangladesh
0
105 000 000
105 000 000
Bolivia
0
96 500 000
96 500 000
Ecuador
0
54 600 000
54 600 000
Guatemala
0
33 800 000
33 800 000
Honduras
60 500 000
34 000 000
94 500 000
Indonesia
0
145 000 000
145 000 000
India
0
340 000 000
340 000 000
Kyrgyzstan
0
65 000 000
65 000 000
Cambodia
23 100 000
30 000 000
53 100 000
Laos
16 200 000
0
16 200 000
Nicaragua
75 500 000
92 900 000
168 400 000
Nepal
0
38 000 000
38 000 000
Peru
0
60 800 000
60 800 000
Philippines
0
59 000 000
59 000 000
Pakistan
0
109 000 000
109 000 000
Paraguay
24 000 000
54 000 000
78 000 000
El Salvador
37 000 000
37 100 000
74 100 000
Tajikistan
0
43 000 000
43 000 000
Uruguay
0
8 000 000
8 000 000
Vietnam
102 000 000
16 000 000
118 000 000
TOTAL
338 300 000
1 421 700 000
1 760 000 000
breakdown as follows:
2002-2006, from ALA: 810 125 000
2007-2009, from DCI: 949 875 000
GBS: general budget support (support to a country’s national development strategy)
SBS: sector budget support (support for a particular sector)
Source: European Court of Auditors Special Report No 11/2010
ANNEX 3
BUDGET SUPPORT PAYMENTS IN 2009
FROM EDF AND EU BUDGET (DCI)
million EUR
REGION
Total budget support
GBS
SBS
Amount
%
of total BS
Amount
%
of total BS
ACP
as % of BS to all regions
1 009.0
61%
755.1
97%
75%
253.9
29%
25%
LATIN AMERICA
as % of BS to all regions
121.8
7%
6.5
1%
5%
115.3
13%
95%
ASIA
as % of BS to all regions
112.0
7%
16.0
2%
14%
96.0
11%
86%
ENPI
as % of BS to all regions
415.0
25%
0.0
0%
0%
415.0
47%
100%
TOTAL
as % of BS to all regions
1657.8
100%
777.6
100%
47%
880.2
100%
53%
GBS: general budget support (support for a country’s national development strategy)
SBS: sector budget support (support for a particular sector)
Source: DEVCO, European Commission
ANNEX 4
LINK BETWEEN GBS ALLOCATIONS AND THE COMMISSION’S ASSESSMENT OF RISK OF NON-UTILISATION OF GBS DUE TO THE NON RESPECT OF THE ELIGIBILITY CRITERIA
LOW RISK
MEDIUM RISK
HIGH RISK
Number of ACP countries with budget support programmes planned in their national indicative programme for the 10th EDF
20
14
8
Number of ACP countries with no budget support programmes planned in their national indicative programme for the 10th EDF
0
8
18
Budget support as % of the national indicative programme for the 10th EDF
Average
73.0 %
63.2 %
35.0 %
Lowest
48.1 %
39.6 %
19.9 %
Highest
89.4 %
95.3 %
84.7 %
Source: European Court of Auditors Special Report No 11/2010 РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
31.3.2011 г.
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
25
3
0
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Marta Andreasen, Francesca Balzani, Reimer Böge, Lajos Bokros, Giovanni Collino, Jean-Luc Dehaene, James Elles, Göran Färm, José Manuel Fernandes, Carl Haglund, Lucas Hartong, Monika Hohlmeier, Sergej Kozlík, Jan Kozłowski, Alain Lamassoure, Giovanni La Via, Vladimír Maňka, Claudio Morganti, Надежда Нейнски, Miguel Portas, László Surján, Angelika Werthmann, Jacek Włosowicz
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Maria Da Graça Carvalho, Gerben-Jan Gerbrandy, Jan Olbrycht, Peter Šťastný
Заместник(ци) (чл. 187, пар. 2), присъствал(и) на окончателното гласуване
Ivo Vajgl
31.3.2011
СТАНОВИЩЕ на комисията по бюджетен контрол
на вниманието на комисията по развитие
относно бъдещето на бюджетната подкрепа на ЕС за развиващите се страни
( 2010/2300(INI) )
Докладчик по становище:
Bart Staes
ПРЕДЛОЖЕНИЯ
Комисията по бюджетен контрол приканва водещата комисия по развитие да включи в предложението за резолюция, което ще приеме, следните предложения:
1. осъзнава, че бюджетната подкрепа е широко дискутиран инструмент за развитие, който включва възможности и предизвикателства; признава, че тя зачита принципите на развитие чрез увеличаване на отговорността и засилване на диалога между партньорите и донорите и осигурява предимство чрез ниски разходи по сделките, като същевременно включва риска от присвояване и неправомерно използване на средства, когато управлението на публичните финанси от страните получатели не е достатъчно прозрачно, отговорно и ефективно; подчертава, че бюджетната подкрепа не е правилният отговор при всяка ситуация и никога не бива да се възприема като единствен вариант;
2. призовава Комисията, преди отпускането на бюджетна подкрепа да гарантира, че целите на намесата са включени в националните програми на страните получатели и че принципите на координация, взаимно допълване и съгласуваност с други донори се спазват, както и принципът на допълняемост на средствата, предоставяни от страната получател;
3. с цел гарантиране на целесъобразност на бюджетната подкрепа на ЕС, призовава Комисията да рационализира своя процес на програмиране и планиране чрез подобряване на подготовката и документирането на решенията за започване на операции по бюджетна подкрепа и предвид ограниченията на ресурсите в делегациите, които често намаляват способността им за осъществяване на определени дейности, призовава Комисията да осигури достатъчно квалифициран персонал за процеса на изпълнение, тъй като бюджетната подкрепа изисква различни аналитични умения от финансирането на проекти и програми;
4. призовава Комисията да формулира целите така, че да може да се измерва ефективността на програмите и да се търси отговорност от Комисията; настоятелно призовава Комисията да вземе надлежно предвид приоритетните нужди на съответната страна получател във връзка с изграждането на капацитет;
5. повтаря предишните си призиви към Комисията да премине от контрол на резултатите към сравнение на тези резултати с определени показатели, като подобри системата си за отчитане, за да я насочи към постигането на ефективност на програмите;
6. призовава Комисията да въведе ефективна система за управление на риска с оглед намаляване на рисковете при управлението на публични финанси във връзка с програмите за бюджетна подкрепа;
7. изразява загриженост от факта, че Сметната палата („Палатата”) в своя годишен доклад за дейностите, финансирани по линия на осмия, деветия и десетия европейски фондове за развитие (ЕФР) за финансовата 2009 г., констатира, че плащанията в рамките на бюджетната подкрепа са засегнати от чести, количествено неизмерими грешки, дължащи се на липсата на добре документирани и структурирани доказателства за спазването на условията на плащане; същевременно отбелязва и приветства значителното подобрение във връзка с доказателствата за допустимост, посочено от Палатата за десетия ЕФР, поради систематичното използване понастоящем на по-ясни рамки за оценка;
8. призовава Комисията да гарантира, че специфичните условия за променливи траншове въз основа на изпълнението ясно определят показателите, целите, методите на изчисление и източниците на информация и че в докладите на делегациите се предоставят структурирани и официални доказателства за напредък в управлението на публичните финанси чрез ясно посочване на критериите, според които трябва да бъде оценен напредъкът, постигнатият напредък и причините, поради които програмите за реформи може да не са изпълнени съгласно плана;
9. призовава Комисията да предприеме всички необходими мерки, за да се бори срещу корупцията в страните получатели, включително спиране на плащанията, ако е необходимо; в тази връзка призовава Комисията да поддържа тесен и редовен диалог с правителствата на страните партньори по въпроси, свързани с корупцията, както и да отделя достатъчно внимание на нуждите на отделни страни получатели за изграждане на капацитет във връзка с механизмите за отчетност и борба срещу корупцията; отбелязва, че от 27-те страни от АКТБ, които не са в уязвимо положение и за които е планирана обща бюджетна подкрепа (ОБП) в националните стратегически документи по десетия ЕФР, въз основа на Индекса за възприятие на корупцията на „Трансперънси Интернешънъл” за 2009 г. 12 страни са класифицирани като характеризиращи се с "ширеща се корупция", а от шестте латиноамерикански и азиатски страни с програми за ОБП, пет са класифицирани по същия начин;
10. отново изразява становището си, че участието на националните парламенти, гражданското общество и местните власти в страните партньори е необходимо за постигането на истинска ангажираност и отговорност за процеса и повтаря призива си към Комисията да положи всички усилия за подобряване на диалога с тези органи на различните етапи от процеса на програмиране;
11. в тази връзка настоява за реално изпълнение на изискването, съдържащо се в член 25, буква б) от Регламент (ЕО) № 1905/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. за създаване на финансов инструмент за сътрудничество за развитие (Регламент за ИСР )
ОВ L 37 от 27.12.2006 г., стр. 41. , което предвижда, че "Комисията използва последователно подход, основан на резултатите и на индикатори на ефективността, Комисията дефинира ясно и осъществява мониторинг на тази непрекъснатост и подкрепящите действия на страните партньори за развитие на парламентарния контрол и капацитетите за проверка и за увеличаване на прозрачността и на обществения достъп до информация" и настоятелно призовава Комисията да разшири обхвата на тези разпоредби, за да се включи бюджетната подкрепа за страните бенефициенти на Европейския фонд за развитие (държавите от АКТБ ), за които до момента се прилагат само най-техническите критерии на член 61, параграф 2 от Споразумението от Котону.
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
28.3.2011 г.
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
15
1
0
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Marta Andreasen, Jean-Pierre Audy, Inés Ayala Sender, Jorgo Chatzimarkakis, Luigi de Magistris, Tamás Deutsch, Martin Ehrenhauser, Jens Geier, Gerben-Jan Gerbrandy, Ingeborg Gräßle, Ville Itälä, Cătălin Sorin Ivan, Илиaна Ивaнова, Elisabeth Köstinger, Monica Luisa Macovei, Bart Staes
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Monika Hohlmeier, Véronique Mathieu, Derek Vaughan
Заместник(ци) (чл. 187, пар. 2), присъствал(и) на окончателното гласуване
Karin Kadenbach, Евгени Кирилов, Brian Simpson
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
25.5.2011 г.
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
23
4
0
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Thijs Berman, Corina Creţu, Nirj Deva, Leonidas Donskis, Charles Goerens, Catherine Grèze, Franziska Keller, Miguel Angel Martínez Martínez, Norbert Neuser, Bill Newton Dunn, Maurice Ponga, Birgit Schnieber-Jastram, Michèle Striffler, Alf Svensson, Eleni Theocharous, Patrice Tirolien, Ivo Vajgl, Anna Záborská, Iva Zanicchi, Gabriele Zimmer
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Kriton Arsenis, Santiago Fisas Ayxela, Isabella Lövin, Csaba Őry, Åsa Westlund
Заместник(ци) (чл. 187, пар. 2), присъствал(и) на окончателното гласуване
Ashley Fox, Göran Färm
