ОКОНЧАТЕЛЕН
A6-0303/2007
30.7.2007
ДОКЛАД
относно стратегия на Европейския съюз за оказване на подкрепа на държавите-членки за намаляване на вредите от алкохола
(2007/2005(INI))
Комисия по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните
Докладчик:
Alessandro Foglietta
PE 386.293v03-00
СЪДЪРЖАНИЕ
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ..........................3
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ.............................................................................................14
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
относно стратегия на Европейския съюз за оказване на подкрепа на държавите-членки за намаляване на вредите от алкохола
( 2007/2005(INI) )
Европейският парламент ,
– като взе предвид член 152 от Договора за ЕО,
– като взе предвид съобщението на Комисията относно стратегията на ЕС за оказване на подкрепа на държавите-членки за намаляване на вредите от алкохола ( COM(2006)0625 ),
– като взе предвид Препоръка 2001/458/EО на Съвета от 5 юни 2001 г. относно консумацията на алкохол от млади хора, и по-специално от деца и юноши
OВ L 161, 16.6.2001 г., стр. 38. ,
– като взе предвид заключенията на Съвета от 5 юни 2001 г. относно стратегията на Общността за намаляване на вредите от алкохола
OВ C 175, 20.6.2001 г., стр. 1. ,
– като взе предвид Препоръка 2004/345/EО на Комисията от 6 април 2004 г. относно прилагането на разпоредбите в областта на сигурността по пътищата
OВ L 111, 17.4.2004 г., стр. 75. ,
– като взе предвид Стокхолмската декларация на Световната здравна организация (СЗО) от 2001 г. относно проблема за младите хора и алкохола,
– като взе предвид различни решения на Съда на Европейските общности (по дело „Franzen” (C-189/95), дело "Heinonen” (C-394/97), дело „Gourmet” (C-405/98), дело „Catalonia” (C-190 и C-179/90) и дело „Loi Evin” (C-262/02 и C-429/02),
– като взе предвид резолюцията на СЗО от 25 май 2005 г. относно проблемите за общественото здраве от вредната употреба на алкохол (WHA 58.26),
– като взе предвид цел 12 от програма „Здраве 21“ от 1999 г. и плана за действие по отношение на алкохола 2000-2005 г. на Регионалния офис на СЗО за Европа,
– като взе предвид член 45 от своя правилник,
– като взе предвид доклада на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните ( A6‑0303/2007 ),
А. като има предвид, че терминологията, използвана при обсъждане на свързаните с алкохола вреди, следва да се основава на официалната терминология, установена от СЗО, за да се избегне неясна формулировка и значение,
Б. като има предвид, че проблемът с опасната и вредна консумация на алкохол, особено сред млади хора, е очевидно налице на европейско равнище, и като има предвид, че подобна консумация нанася вреди на човешкия организъм, особено при децата и младите хора, и причинява смърт посредством свързани с нея заболявания и инциденти, както и социални проблеми и престъпност, като същевременно нанася сериозни вреди на европейската икономика, като има предвид, освен това, че необходимостта от прилагане на политики по отношение на алкохола, основаващи се на факти, понастоящем представлява приоритет за всички държави-членки,
В. като има предвид, че опасната и вредна употреба на алкохол е важен определящ фактор за здравето и заплаха за общественото здраве, която е причина за широк спектър от здравословни и социални вреди,
Г. като има предвид, че член 152 от Договора разпорежда, че Европейският съюз има правомощията и носи отговорността за разрешаване на проблемите на общественото здраве чрез допълване на действията на отделните страни в тази област, и като има предвид, че работата на равнище ЕС, свързана с откриване и разпространяване на най-добри практики, която доведе до положителни резултати в тази област, представлява важно допълнение към националните политически мерки, като има предвид, освен това, че ефективните национални планове за действие следва да се разглеждат и използват като основа за сходни мерки в други държави-членки, обединявайки усилия за постигане на взаимодействие на национално равнище,
Д. като има предвид, че икономическите и социални фактори (стрес на работното място, прекомерна натовареност, безработица, несигурност на работното място и т.н.) могат да играят ключова роля по отношение на опасната и вредна консумация на алкохол и ускоряването на появата на алкохолна зависимост,
Е. като има предвид, че държавите-членки прилагат разнообразни стратегии за предотвратяване на опасната и вредна консумация на алкохол и/или за намаляване на здравословните проблеми, свързани с алкохола,
Ж. като има предвид, че е желателно ЕС да формулира общи цели за ограничаване на вредните последици от опасната и вредна консумация на алкохол в държавите-членки и да е в състояние да предприема мерки в тясно сътрудничество с държавите-членки, с цел превенция на свързаните с алкохола вреди, които засягат както консумиращите алкохол, така и трети лица, сред които са вредни последици за здравето като фетален алкохолен синдром (FAS) и фетални разстройства, свързани с консумацията на алкохол от страна на майката (FASD), заболявания на черния дроб, рак, повишено кръвно налягане и сърдечни удари, както и пътнотранспортни произшествия и трудови злополуки, а също така и социални вреди като домашното и семейно насилие, небрежно отношение към децата, безработица, бедност, социална стигма и социална изолация,
З. като има предвид, че Съдът на Европейските общности нееднократно е потвърждавал, че борбата с вредите, причинени от употребата на алкохол, е важна и обоснована цел на общественото здравеопазване,
И. като има предвид, че макар и сред младите хора в различните държави-членки да се наблюдават едни и същи обезпокоителни модели по отношение на консумирането на алкохол, съществуват различия в навиците и традициите, свързани с употребата на алкохол, между различните части на Европейския съюз — факт, който следва да се вземе под внимание при формулирането на европейски подход към проблемите, засягащи алкохола, за да се предостави възможност на всяка държава-членка да определи своя подход към проблемите и естеството на свързаните с алкохола вреди; като има предвид, че не би била възможна единна, унифицирана политика на всички страни от ЕС, що се отнася до въпросите на алкохола; като има предвид, че все още съществуват редица въпроси, свързани с политиката по отношение на алкохола, които излизат извън националните граници и затрудняват все повече прилагането на националната политика по алкохола от страна на отделните държави-членки; като има предвид, че следователно са нужни съгласувани действия на равнище ЕС; като има предвид, че Комисията следва да прикани настоятелно държавите-членки да се стремят към ефективна и амбициозна политика за борба с опасната и вредна консумация на алкохол, като за тази цел следва да предостави на държавите-членки възможно най-сериозната подкрепа,
Й. като има предвид, че политически мерки на национално или европейско равнище никога не могат да бъдат заместител на отговорността за умерена и ограничена консумация на алкохол, която в крайна сметка се носи от отделния човек и семейството,
К. като има предвид, че насоки за безопасна консумация могат да бъдат указани чрез провеждане на европейски кампании, насочени към обществеността и приспособени към специфичните обстоятелства на държавите-членки; като има предвид, че следва да се предприемат сериозни, целенасочени мерки за предотвратяване на опасната и вредна консумация на алкохол сред водачите на моторни превозни средства и работниците, и като има предвид, че следва да се вземат мерки и за предотвратяване на консумацията на алкохол от страна на непълнолетни лица и бременни жени,
Л. като има предвид, че обществото плаща голяма част от разходите, свързани с опасната и вредна консумация на алкохол; като има предвид, че вследствие на това всеки би имал полза от ефикасно намаляване на свързаните с алкохола вреди; като има предвид, че следователно е обосновано приемането на определени ограничения спрямо достъпа до алкохолни напитки,
М. като има предвид, че здравни искове изобщо не могат да се предявяват относно алкохолни напитки, а искове във връзка с храни - само в изключителни случаи, както е посочено в Регламент (ЕО) № 1924/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 20 декември 2006 г. относно твърденията за хранителните и здравословни характеристики на храни
OВ L 404, 30.12.2006 г., стр. 9; изменена версия, публикувана в ОВ L 12, 18.01.2007 г., стр. 3. ,
Н. като има предвид, че консумацията на алкохол влияе значително върху метаболизма на различни хранителни вещества; като има предвид, че консумацията на алкохол упражнява влияние върху действието на различни лекарства поради наличието на взаимодействие между тях,
О. като има предвид, че увреждащото въздействие на консумацията на алкохол върху черния дроб е добре установено, както и вредното въздействие върху централната и периферната нервна система, което се наблюдава все повече в днешното застаряващо общество,
1. приветства подхода на Комисията, възприет в съобщението за опасната и вредна консумация на алкохол и нейните вредни за здравето последици; призовава, обаче, Комисията, без същевременно да се нарушава принципът на субсидиарност, да формулира амбициозни общи цели за държавите-членки с оглед ограничаване на опасната и вредна консумация на алкохол; призовава държавите-членки да обърнат особено внимание на уязвимите социални групи като деца, млади хора и бременни жени, както и да се заемат с решаването на проблемите, свързани с опасната и вредна консумация на алкохол от млади хора, работници и водачи на МПС, чрез провеждане на информационни кампании и кампании за повишаване на осведомеността, извършвайки, при необходимост, преглед на съответствието със съществуващото национално законодателство;
2. съзнава, че консумацията на алкохол може да се разглежда като част от европейското културно наследство и начин на живот; приема, че ниската консумация на алкохол, т. е. 10 грама на ден съгласно Плана за действие по отношение на алкохола 2000 г. - 2005 г. на Регионалния офис на СЗО за Европа, подпомага профилактиката на сърдечносъдовите заболявания и исхемията при някои лица на средна възраст; признава, че макар и мнозинството от хората, консумиращи алкохол, да го употребяват умерено, опасната и вредна консумация на алкохол представлява сериозен модел на поведение за по-малобройна група лица;
3. отбелязва, че опасната и вредна консумация на алкохол се наблюдава при всички социални групи и е причинена от различни фактори, което прави крайно необходим един цялостен подход за справяне с проблема;
4. признава, че за ефективното намаляване на опасната и вредна консумация на алкохол е необходима намеса, основаваща се на подходяща научна оценка; счита, че тъй като алкохолът е един от най-сериозните определящи фактори за здравето, много важно е да се събират данни в целия Европейски съюз, особено данни, отнасящи се до връзката между нивото на алкохола и пътнотранспортните произшествия, алкохола и заболяванията на черния дроб, както и между алкохола и невропсихологичните разстройства, синдроми и заболявания; следователно приканва държавите-членки и всички заинтересовани страни да увеличат ресурсите, предназначени за събиране на данни и подобряване на ефективността на информацията, както и ресурсите за превантивни кампании и програми;
5. изтъква, че най-неотложните проблеми, свързани с опасната и вредна консумация на алкохол, се отнасят до въздействието на алкохола върху младите хора, които са по-уязвими спрямо физически и емоционални страдания, както и спрямо обществените вреди от консумацията на алкохол от самите тях или от други лица;
6. изразява тревогата си от нарастването на консумацията на алкохол сред непълнолетните лица и младите хора и отбелязва тревожна тенденция от тяхна страна да започват с употребата на алкохол на все по-ранна възраст, а поради по-силната си склонност към поемане на рискове и да възприемат опасни форми на поведение като спорадична неумерена консумация на алкохол, други форми на опасна консумация на алкохол, насочени към достигане на състояние на алкохолно опиянение, едновременна употреба на алкохол и наркотици, както и управляване на МПС под влиянието на алкохол и наркотици;
7. подчертава, че подрастващите имат склонност към увеличаване на консумацията на алкохол при започването на студентски живот; счита, че увеличаване на усилията от страна на университетите може да спомогне за бъдещото намаляване на броя на лицата, употребяващи големи количества алкохол; поради това призовава държавите-членки да засилят своите програми за превенция в тази област;
8. i) призовава Комисията да опише и определи в количествено отношение конкретните вредни последствия от консумацията на алкохол от млади хора в държавите-членки, с оглед на това впоследствие да бъдат формулирани европейски цели за държавите-членки, насочени към ограничаване на опасната и вредна консумация на алкохол от млади хора, като държавите-членки поемат ангажимент за намаляване на тези вредни ефекти на европейско равнище, вземайки предвид вече положените усилия,
ii) без да се засягат задълженията, наложени по силата на законодателството на Общността, подчертава, че държавите-членки са свободни да определят вида на мерките, които се предприемат на национално равнище, но те трябва да докладват на Комисията относно постигнатия напредък в борбата срещу опасната и вредна консумация на алкохол от млади хора,
iii) отбелязва, че Комисията има поддържаща функция в постигането на европейските цели, като подпомага държавите-членки в обмена на знания и най-добри практики, както и в осъществяването на европейски научни изследвания относно борбата срещу вредните последствия на консумацията на алкохол от младите хора;
9. призовава Комисията и държавите-членки, с участието на съответните неправителствени организации и икономически сдружения, в контекста на предложения от Комисията форум „Здраве и алкохол“, да насърчават обмена на доказани практики, по-специално с оглед предотвратяване на опасната и вредна консумация на алкохол сред децата и младите хора, както и да приемат следните мерки:
i) да се постави начало на образователни кампании, които следва да се провеждат от държавите-членки и от групи по интереси, във връзка с рисковете от опасната и вредна консумация на алкохол, особено чрез образователни програми в училищата, насочени към децата и юношите, по-конкретно като се поощрява тяхното участие в редовни спортни занимания, както и към техните родители, за да бъдат те подготвени да провеждат разговори по проблемите, свързани с алкохола, в семейна обстановка, а също така и към учителите; отрано следва да се създаде и представата за отговорна и умерена консумация на алкохол от страна на възрастните,
ii) да се ограничи достъпът до алкохолни напитки и предлагането им на млади хора, например чрез стриктно прилагане на съществуващото законодателство, налагащо забрана над продажбата на алкохол на млади хора, както и чрез засилване на контрола върху продавачи и разпространители като ресторанти и барове, супермаркети и търговци на дребно,
iii) да се ангажират търговците на дребно и заведенията за обществено хранене във формулирането и прилагането на конкретни мерки за предотвратяване на продажбата и сервирането на алкохол и на газирани напитки, съдържащи алкохол, на непълнолетни лица,
iv) да се обърне специално внимание на напитките от типа „алкопоп“ (готови коктейли от газирани напитки и алкохол), разработени конкретно за младите хора, за да се гарантира, че потребителите могат недвусмислено да разберат, че напитката съдържа алкохол, чрез прилагане на мерки като по-строги изисквания относно етикетите на подобни напитки и изисквания за по-ясно разграничаване на „алкопоп“-напитките от безалкохолните напитки в магазините, както и за да се гарантира, че продажбата им непълнолетни лица е забранена; освен това следва да се насърчава облагането на този вид напитки с по-високи данъци,
v) да се съставят указания, регулиращи минималната възрастова граница за закупуване, продажба и сервиране на алкохол, които да се прилагат на национално равнище,
vi) да се насърчи на европейско равнище лимит на съдържанието на алкохол в кръвта, който да бъде възможно най-близък до 0,00 % за младите водачи на моторни превозни средства, съгласно предложението на Парламента, съдържащо се в неговата резолюция от 18 януари 2007 г. относно Европейската програма за действие за безопасност по пътищата - средносрочен преглед
Приети текстове, P6_TA(2007)0009 . ,
vii) да се предоставят повече възможности за самостоятелно установяване и проверка на съдържанието на алкохол в кръвта и чрез използване на програми за неговото изчисляване в Интернет, както и с по-широко предлагане на анализатори на дъха, особено в дискотеки, питейни заведения и стадиони, както и по магистралите и шосетата изобщо, по-специално в нощните часове, като се гарантира, че предаденото на потребителите послание гласи, че управлението на МПС и употребата на алкохол са несъвместими,
viii) да се предприемат всички необходими мерки за повишаване в максимална степен на контрола върху управлението на моторни превозни средства в нетрезво състояние,
ix) да се засилят налаганите от държавите-членки санкции за управление на моторни превозни средства в нетрезво състояние, като например по-дълъг срок на отнемане на свидетелството за управление и конфискация на превозното средство за определен период,
x) да се насърчат държавите-членки да осигурят наличието на алтернативни средства за обществен транспорт за консумирали алкохол водачи на моторни превозни средства,
xi) да се насърчи разширяването на т. нар. "програми, предназначени за водачи на моторни превозни средства" ("който шофира, не пие") чрез образователни средства, с оглед на тяхното благотворно въздействие върху сигурността по пътищата, като същевременно се напомня на пътниците за последствията от опасната и вредна консумация на алкохол,
xii) да се създаде европейска награда за най-добра кампания срещу опасната и вредна консумация на алкохол, насочена към училищата и младите хора,
xiii) да се засили обменът на най-добри практики между държавите-членки относно начините за провеждане на дейност срещу опасната и вредна консумация на алкохол, както и между органите на националните полиции относно контрола върху управлението на моторни превозни средства от млади хора в нетрезво състояние,
xiv) да се насърчават инициативи, предназначени да гарантират психологическото проследяване на състоянието на лица, постъпили в болница с остро алкохолно отравяне;
10. i) призовава Комисията да определи в количествено отношение разпространението в държавите-членки на феталния алкохолен синдром и на феталните разстройства, свързани с консумацията на алкохол от страна на майката, с оглед на това впоследствие да бъдат формулирани европейски цели за държавите-членки, насочени към ограничаване на феталния алкохолен синдром и феталните разстройства, свързани с консумацията на алкохол от страна на майката, като държавите-членки да поемат ангажимент за намаляване на тяхното разпространение на европейско равнище, вземайки предвид вече положените усилия,
ii) без да се засягат задълженията, наложени по силата на законодателството на Общността, подчертава, че държавите-членки са свободни да определят същността на мерките, които ще бъдат предприети на национално равнище, но те следва да докладват на Комисията относно постигнатия напредък в борбата срещу феталния алкохолен синдром и феталните разстройства, свързани с консумацията на алкохол от страна на майката,
iii) отбелязва, че Комисията има поддържаща функция в постигането на европейските цели, като подпомага държавите-членки в обмена на знания и най-добри практики, както и в осъществяването на европейски научни изследвания относно борбата срещу феталния алкохолен синдром и феталните разстройства, свързани с консумацията на алкохол от страна на майката;
11. застъпва становището, че както жените, така и мъжете трябва да бъдат по-добре информирани за рисковете от употребата на алкохол по време на бременността и особено за риска от развитие на фетални разстройства, свързани с консумацията на алкохол от страна на майката, за да се избегне засягането на новородените и на подрастващите от заболявания и изоставане в развитието, причинени от употребата на алкохол по време на бременността; подчертава, че подходящи предупреждения, поставени върху опаковката на алкохолните напитки, могат да предотвратят консумацията на алкохол от жените преди бременността и по време на нея; отбелязва, че по време на бременността и на наблюдението след раждането може да бъде необходима допълнителна помощ за лицата, имащи проблем с алкохола; освен това предлага гинеколозите и клиниките за предродилни грижи да бъдат обучени да откриват потенциални случаи на опасна и вредна консумация на алкохол, колкото е възможно по-рано, и да оказват подкрепа на тези жени с цел те да се откажат напълно от алкохола по време на бременността;
12. застъпва становището, че мъжете трябва да бъдат по-добре информирани за връзката между консумацията на алкохол и импотентността;
13. подчертава, че рекламирането и предлагането на алкохол на пазара не трябва да бъдат насочени към непълнолетни лица;
14. изисква от Комисията и държавите-членки да изготвят ръководни насоки относно рекламирането на алкохолни напитки по телевизията и да осигурят прилагането на новата директива "Телевизия без граници" веднага след като бъде приета; изисква от Комисията да насърчава доставчиците на услуги, в областта на аудиовизуалните средства, да включат в своите професионални правилници правила за планиране на телевизионните реклами и на радиорекламите на алкохолни напитки;
15. приветства и подкрепя ангажиментите във връзка със саморегулирането, поети например от рекламната индустрия и от производителите на алкохолни напитки; във връзка с горепосоченото призовава Комисията и държавите-членки да проверяват дали тези ангажименти се спазват, в противен случай да се налагат санкции;
16. изтъква, че понастоящем държавите-членки имат възможност да въведат задължителни здравни предупреждения по отношение на алкохолните напитки; припомня, че лицевата част на етикетите може да включва предупреждения, че алкохолът може да предизвика сериозни здравословни и психически проблеми, че алкохолът води до зависимост и че консумацията на алкохол по време на бременността може да навреди на плода; отбелязва също, че е възможно здравните предупреждения относно алкохола да изискват хармонизация на европейско равнище, подобна на здравните предупреждения относно тютюна, поради което изисква от Комисията да публикува преди 1 януари 2010 г. или законодателно предложение за въвеждане на здравни предупреждения относно алкохолните напитки, или съобщение, в което да разясни защо, за разлика от здравните предупреждения относно тютюна, не е необходимо въвеждане на хармонизация на здравните предупреждения относно алкохола; предлага здравните предупреждения да посочват, в частност, опасностите, свързани с консумацията на алкохол по време на бременността;
17. призовава Комисията да насърчава инициативи за обмен на най-добри медицински практики, в различни здравни заведения, както и да поощрява независими и безпристрастни информационни кампании за повишаване на осведомеността относно рисковете от опасната и вредна консумация на алкохол; трябва също така да се провеждат кампании, насочени към лица, склонни към невропсихологични разстройства, синдроми и заболявания, както и към лица, които са възрастни, самотни, разделени или изолирани, тъй като те са предразположени в по-голяма степен да търсят облекчение в консумацията на алкохол, като по този начин допълнително влошават състоянието си и увеличават риска от невропсихологични разстройства, синдроми и заболявания;
18. същевременно изисква от Комисията да насърчи разпространението на инструменти като AUDIT (Alcohol Use Disorders Identification Test - тест за разпознаване на нарушенията на здравето, свързани с употребата на алкохол), разработен от Световната здравна организация, които позволяват бързото идентифициране на хората, по отношение на които съществува риск, дори преди те самите да осъзнаят наличието на проблем с алкохола; отбелязва, че навременното неформално обсъждане на проблема между общопрактикуващия лекар и пациента е един от най-ефективните инструменти за информиране на пациентите за рисковете от опасната и вредна употреба на алкохол и за насърчаване на необходимите поведенчески промени у лицата, злоупотребяващи с алкохол; призовава държавите-членки да подкрепят квалификацията на лекарите (общопрактикуващите лекари), що се отнася до проблемите и разстройствата, свързани с алкохола, както и до адекватната намеса в такъв случай;
19. счита, че Комисията и държавите-членки следва да предприемат необходимите мерки за справяне с вредните социални последици от употребата на алкохол като тормоза и домашното насилие; призовава за по-широка обществена и психологическа подкрепа за семействата, които страдат от опасна и вредна консумация на алкохол; призовава за специална социална помощ за децата, които живеят в семейства с проблеми, свързани с употребата на алкохол; предлага откриването на спешен телефонен номер за съобщаване на случаи на домашно насилие, свързани със злоупотребата с алкохол в семейството;
20. изразява своята загриженост във връзка с високата степен на консумация на алкохол от много възрастни хора, която често е предизвикана от физически болки или от усещане за самота и безнадеждност; изтъква, че свързаните с алкохола проблеми при възрастните хора представляват важен въпрос, чиято неотложност нараства в резултат на застаряването на населението;
21. заема становището, че е необходимо повишаване на познанията относно консумацията на алкохол и нейната връзка с отпуските по болест, дългосрочните отпуски по болест и ранното пенсиониране; счита, че е важно, по отношение на законодателствата на ЕС и на държавите-членки относно заетостта, да се разглеждат проблемите, свързани с консумацията на алкохол на работното място, чрез насърчаване на засегнатите лица да търсят помощ, но припомня, че това винаги трябва да става с необходимото спазване на дискретността и правата на личността; настоятелно призовава работодателите да обърнат специално внимание на опасната и вредна консумация на алкохол на работното място чрез провеждане на превантивни образователни програми и осигуряване на помощ за работниците и служителите при проблеми с алкохола;
22. изразява убеждението си, че намаляването на броя на пътнотранспортните произшествия и на свързаните с тях щети, причинени от употреба на алкохол (17000 смъртни случая на година), е приоритет за Европейския съюз; във връзка с горепосоченото
i) призовава Комисията да опише и определи в количествено отношение конкретните вредни последствия от управляването на моторни превозни средства под въздействието на алкохол в държавите-членки, с оглед на това впоследствие да бъдат формулирани европейски цели за държавите-членки, насочени към ограничаване на шофирането в нетрезво състояние, като държавите-членки поемат ангажимент за намаляване на вредните ефекти от употребата на алкохол, вземайки предвид вече положените усилия,
ii) без да се засягат задълженията, наложени по силата на законодателството на Общността, подчертава, че държавите-членки са свободни да определят вида на мерките, които ще се предприемат на национално равнище, но те трябва да докладват на Комисията относно постигнатия напредък в борбата срещу управляването на моторни превозни средства в нетрезво състояние,
iii) отбелязва, че Комисията има поддържаща функция в постигането на европейските цели, като подпомага държавите-членки в обмена на знания и най-добри практики, както и в осъществяването на европейски научни изследвания относно борбата срещу вредните последици от управляването на моторни превозни средства в нетрезво състояние;
23. с цел по-успешно справяне с рисковете, произтичащи от опасната и вредна консумация на алкохол по пътищата, следва да се приемат следните мерки:
i) насърчаване на значително нарастване на броя на проверките за съдържание на алкохол в кръвта и справяне с различаващите се в голяма степен нива на изпълнение между държавите-членки, с цел доближаване на честотата на извършване на тези проверки, както и обмен на добри практики по отношение на местата, където следва да се осъществяват контролните проверки,
ii) насърчаване на въвеждането на по-тежки санкции за водачите, управляващи моторни превозни средства в нетрезво състояние, например по-продължителен период на отнемане на свидетелството за управление,
iii) насърчаване, на европейско равнище, на максимално допустимо ниво на съдържанието на алкохол в кръвта, което да бъде възможно най-близо до 0,00 % за водачите на транспортни средства, за чието управление се изисква свидетелство за управление от категория A и В, както и за лицата, управляващи превозни средства, изискващи по-висока категория на свидетелството за управление, и за всички професионални водачи на МПС, имайки предвид, че някои готови храни може да съдържат остатъчен алкохол;
24. подчертава, че следва да се поощряват всички ефективни мерки за предотвратяване на управлението на моторни превозни средства в нетрезво състояние; настоятелно призовава за доразвиване на системите за блокиране при употреба на алкохол и на други инструменти, които по механичен път препятстват шофирането в нетрезво състояние, особено по отношение на професионалните водачи на МПС;
25. приканва Комисията да постави начало на безпристрастни и независими информационни кампании или да окаже подкрепа на подобни кампании, провеждани от държавите-членки, в сътрудничество с групи по интереси, насърчаващи отговорност и умереност при консумацията на алкохол и подчертаващи отрицателното въздействие на опасната и вредна консумация на алкохол върху физическото и психическо здраве и върху социалното благополучие;
26. приканва Комисията и държавите-членки да засилят и координират съответните си дейности, насочени към борбата с различните форми на зависимост, и да представят, в срок до 2010 г., изчерпателно общо изследване на моделите на опасна и вредна консумация на алкохол и на поведението, свързано със зависимости, както и на причините за тях;
27. настоятелно призовава държавите-членки да се справят с незаконната продажба и черния пазар на алкохол, да осъществяват контрол върху качеството на продавания алкохол и да засилят проверките върху домашно произвежданите алкохолни продукти (като дестилираните напитки), които могат да доведат до смърт;
28. приканва всички заинтересовани страни да насърчават, в рамките на предложения от Комисията форум „Здраве и алкохол“, прилагането на конкретни действия и програми за справяне с вредата от алкохола, като изхожда от схващането, че основната цел на форума ще бъде обмен на най-добри практики, колективен ангажимент за предприемане на действия, обезпечаване на правилната преценка на дейностите и контрол върху ефективното им изпълнение; очаква Комисията да включи и представители na Парламента във форума „Здраве и алкохол“ и да му представя годишни доклади относно напредъка, осъществен от този форум;
29. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията, както и на правителствата и парламентите на държавите-членки.
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ
The problem of hazardous and harmful alcohol consumption is now taking on considerable and worrying proportions in all EU Member States although the value traditionally attributed to alcohol has varied from tradition to tradition, region to region, and country to country.
One fundamental distinction that can be made is between southern and northern Europe, i.e. between areas forming part of the so-called ‘wet culture’ - in which, according to an age-old tradition passed on through the generations from each person’s earliest childhood, wine is served with food, is something to be drunk with pleasure and to be taken in moderation, and forms part of the local cultural and traditional heritage - and the ‘dry’ culture - in which, as a result of the mood-changing properties attributed to alcohol and the fact that it is not consumed as a part of normal day-to-day patterns, alcohol is drunk outside meal times, generally at weekends and in huge quantities for the purpose of losing one's social inhibitions and escaping the conformism and rigidity imposed by social mores.
However, patterns have been changing over the last few decades throughout Europe towards more uniform behaviour and drinking patterns, especially among the younger generations, including a significant increase in the use of alcohol for social purposes and as a mood changer.
Studies conducted by many institutions, governments, associations and operators in the sector have therefore highlighted a worrying tendency - albeit among a minority of the population in Europe - towards inappropriate consumption of alcohol, which sometimes leads to genuine abuse.
Thus, the moderate use of alcohol can be considered as something that is not negative in itself, representing a feature of the culture and tradition of certain countries, whereas hazardous and harmful alcohol consumption can only be seen as dangerous to the wellbeing of European citizens because, as is known, it causes huge damage to people’s health in addition to its various indirect effects such as road accidents, domestic violence, in particular against children, an increase in aggressive behaviour and child abuse.
The figures regarding the impact of hazardous and harmful alcohol consumption on European society give us food for thought. The studies carried out by the European Commission, in particular, refer to thousands of deaths in Europe each year owing to hazardous and harmful alcohol consumption. More than half of these are caused by alcohol-related road accidents. Alcohol abuse is responsible for 16% of cases of ill-treatment of children in the family. More than 60 000 people in the European Union are affected by the foetal alcohol syndrome.
Such problems cannot be left without an adequate response at European level. Member States have already undertaken to prevent and reduce problems related to hazardous and harmful alcohol consumption within the WHO. However, the action they take at national level is based on different policies, the result being that their approaches differ considerably, thus reducing the effectiveness of measures, especially in border areas.
A European dividend is therefore essential in the fight against hazardous and harmful alcohol consumption even though it must be borne in mind that the competence conferred on the European Union by Article 152 of the Treaty only provides for complementary action and, owing to the aforementioned cultural diversity between Member States, it is difficult, if not impossible, to put forward a single model for the 27 Member States.
It is possible, however, to adopt a number of basic measures and, above all, to endeavour to educate the public to drink responsibly, to publicise the harmful effects of hazardous and harmful alcohol consumption, to remind producers and distributors of their responsibilities, to ask operators in the sector to provide the necessary support, to involve schools and families, to send out a message providing young people with positive examples and to increase awareness of risks among the more vulnerable sections of society.
This can take place, in particular, through a comprehensive strategy involving, in addition to coordination measures between the individual national laws and campaigns, increased exchanges of information and of good practice. Your rapporteur is convinced of the need for determined action through measures that have been proved to be effective.
First of all, accurate information should be provided through an awareness-raising campaign at all levels - family, school and media. The latest research conducted by the WHO shows that information campaigns aimed at these objectives and seeking to make people aware or more aware of the issues have proved particularly effective and it would therefore be appropriate to promote greater use of this type of initiative.
Secondly, by approving the Commission’s communication, which focuses on the five priorities in combating the harmful effects of hazardous and harmful alcohol consumption, the rapporteur suggests that one of the main objectives of EU action should be to focus on protecting young people.
There is clear evidence of increased hazardous and harmful alcohol consumption among young people, linked to a lowering of the age at which they start to drink alcohols. Dangerous and socially accepted consumption patterns are spreading in a fairly consistent manner throughout the European Union, including binge drinking, i.e. drinking more than five units of alcohol together with the aim of losing control and lowering one’s inhibitions, the simultaneous consumption of alcohol and drugs, and more frequent excessive consumption.
Member States and the European Union should take a more stringent and effective approach especially in this area. It is the duty of the institutions to ensure that the weakest members of society are protected against social trends that are dangerous to their health. Young people are amongst the most vulnerable in that they are generally more exposed than adults to the risk of conformity and the influence of fashion and trends. It should also be remembered that young people represent future consumers and that, if properly educated, they will therefore contribute to reducing the harmful effects of hazardous and harmful alcohol consumption in tomorrow’s society. It is nevertheless difficult to draw the line between the stage in life when a person should be considered ‘young’ and therefore ‘at risk’ and the stage when society and institutions can pay less attention to them and allow freedom of choice to take over from legal constraints. Here again, individual Member States have taken different stances on the issue. However, in general, the protection threshold under which it is prohibited to sell or serve alcohol to minors is between the ages of 16 and 18. A common threshold should be established for the whole of the European Union, which in my view should at the very least be the age of legal majority. The European Union does not have the power to impose such a minimum age, but could at least provide strong advice on the subject, and that is what we wish to advocate with this strategy.
There should also be increased checks on and penalties for the sale of alcohol to people under the legal age.
As regards the category of young people who have reached their majority but are still vulnerable, it would seem possible and appropriate to establish measures to be taken to restrict their access to consumption.
The rapporteur would propose, in particular, restricting the availability and possibility of supply of alcohol to young people by introducing higher prices, through specific taxation on alcopops, which are specifically aimed at young consumers.
In any case, appropriate measures should be taken, in particular, to promote greater awareness of the risks and physical and mental harm caused by hazardous and harmful alcohol consumption. It should be reiterated that action must be taken through education and information because hazardous and harmful alcohol consumption is essentially, like so many other behavioural problems, a question of attitude. To improve society, we need to change general attitudes.
As regards the aim of reducing alcohol-related road accidents, which, sadly, primarily affect young people, a larger number of checks on drivers is required to ensure that it is considered not merely possible but extremely probable that such checks occur. This is the only way to ensure that such action provides the necessary deterrent effect to avoid hazardous and harmful alcohol consumption by drivers.
To this end, and with a view to sending out a strong signal in combating the major problem of youth hazardous and harmful alcohol consumption, your rapporteur would propose establishing extremely stringent limits, on the blood alcohol level for new drivers. This measure would also be useful for persons learning to drive as adults, who would not have the necessary experience to be in full control of their vehicle even at the authorised alcohol rates. Here again, the European Union does not have the power to impose a limit but can, through this strategy, send out a clear message as to what Europe feels should be done and call on Member States to place special emphasis on the matter.
Similarly, BAC limits should be lowered for drivers of larger vehicles and professional drivers, given the dangerousness of such vehicles and the need to ensure that the speed of their reactions during working time is not diminished by alcohol consumption.
As regards public health, steps should be taken to promote widespread basic health measures. Screening of alcohol-related disorders should be stepped up under the responsibility of local doctors. This concerns the ‘brief intervention’, consisting in giving all patients consulting a doctor for whatever medical reason a simple questionnaire, through which susceptibility to or the presence of problems relating to hazardous and harmful alcohol consumption may be identified. Early experiments are proving successful: normally, people at risk are not aware of their dangerous behaviour which can lead to alcoholism and, through this screening exercise, can be provided with advice in order to tackle the problem in good time.
More information is also needed on the risks of alcohol consumption for pregnant women. The figures on the extent of the foetal alcohol syndrome, which affects 60 000 people in Europe, to which should be added the figures on underweight births in Europe owing to alcohol consumption, around 60 000 per year, show clearly that there is not enough information on the subject. It is obvious that large-scale campaigns are needed to encourage a responsible attitude on the part of couples wishing to have children, and in particular future mothers.
Alcohol abuse is also often responsible for violent behaviour, in particular domestic violence. It is proposed, in this connection, that an emergency number be established at European level which people can call to report incidents of domestic violence, in particular to protect children.
One effective approach, as highlighted by the Commission, is to tackle the problem of hazardous and harmful alcohol consumption at work, especially when one considers that the working environment is where information can be distributed widely. Employers can also be encouraged to act responsibly by establishing a dialogue and providing support for employees with alcohol problems. However, there is no denying that the problem concerns people's private life and that a worker’s privacy must be respected in this field.
The rapporteur agrees on the need to set up the forum on alcohol and health, as proposed by the Commission, to promote exchanges of information and look into new measures to combat hazardous and harmful alcohol consumption. Effective conclusions should be drawn by sharing the data collected at national level.
Any such measures should, however, be taken in such a way as to ensure that they are feasible and will be effective, and it should be noted that European Union action must provide a dividend and be complementary to national and local policies.
ПРОЦЕДУРА
Заглавие
Стратегия на Европейския съюз за оказване на подкрепа на държавите-членки за намаляване на вредите от алкохола
Номер на процедура
2007/2005(INI)
Водеща комисия
Дата на обявяване в заседание на разрешението
ENVI 18.1.2007
Подпомагаща(и) комисия(и),
Дата на обявяване в заседание
CULT
18.1.2007
EMPL
18.1.2007
TRAN
18.1.2007
Неизказано становище
Дата на решението
CULT
21.3.2007
EMPL
22.11.2006
TRAN
22.11.2006
Засилено сътрудничество
Дата на обявяване в заседание
Докладчик(ци)
Дата на назначаване
Alessandro Foglietta 28.11.2006
Заместен(и) докладчик(ци)
Разглеждане в комисия
2.5.2007
Дата на приемане
17.7.2007
Резултат от окончателното гласуване
+
-
0
53
4 7
Членове на ЕП, присъствали на окончателното гласуване
Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Edite Estrela, Jill Evans, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Jens Holm, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Jules Maaten, Linda McAvan, Alexandru-Ioan Morţun, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Amalia Sartori, Karin Scheele, Carl Schlyter, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Alfonso Andria, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Christofer Fjellner, Jiří Maštálka, Miroslav Mikolášik, Renate Sommer, Andres Tarand, Lambert Van Nistelrooij
Заместник(ци) (чл. 178, пар. 2), присъствал(и) на окончателното гласуване
Albert Deß, Flrancesco Ferrari, Hans-Peter Mayer, Salvatore Tatarella
Дата на внасяне
30.7.2007
Забележки (данни, на разположение само на един език)
