A7-0062/2011
18.3.2011
ДОКЛАД
относно прилагането на Регламент (ЕО) № 2004/2003 относно статута и финансирането на политическите партии на европейско равнище
(2010/2201(INI))
Комисия по конституционни въпроси
Докладчик: Marietta Giannakou
PE 454.393v03-00
СЪДЪРЖАНИЕ
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ..........................3
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ.............................................................................................11
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ...................................15
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
относно прилагането на Регламент (ЕО) № 2004/2003 относно статута и финансирането на политическите партии на европейско равнище
( 2010/2201(INI) )
Европейският парламент ,
– като взе предвид член 10, параграф 4 от Договора за Европейския съюз и член 224 от Договора за функционирането на Европейския съюз,
– като взе предвид член 12, параграф 2 от Хартата на основните права на Европейския съюз,
– като взе предвид Регламент (ЕО) № 2004/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 4 ноември 2003 г. относно статута и финансирането на политическите партии на европейско равнище (политически партии и техните фондации съгласно определенията в член 2, параграфи 3 и 4 от него) и правилата относно финансирането им
ОВ L 297, 15.11.2003 г., стр.1, изменен с Регламент (ЕО) № 1524/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2007 г., ОВ L 343, 27.12.2007 г., стр.5. (Регламент за финансирането), по-специално член 12 от него,
– като взе предвид своята резолюция от 23 март 2006 г. относно европейските политически партии
OВ C 292 E, 1.12.2006 г., стр. 127. ,
– като взе предвид доклада на генералния секретар от 18 октомври 2010 г. на вниманието на Бюрото относно финансирането на политически партии на европейско равнище, представен съгласно член 15 от Решението на Бюрото от 29 март 2004 г.
Изменено с Решение на Бюрото от 1 февруари 2006 г. и 18 февруари 2008 г. относно прилагането на Регламента за финансирането,
– като взе предвид докладната записка на Бюрото от 10 януари 2011 г. като преразгледания текст на решенията на Бюрото, взети на 13 декември 2010 г.,
– като взе предвид член 210, параграф 6 и член 48 от своя правилник,
– като взе предвид доклада на комисията по конституционни въпроси ( A7‑0062/2011 ),
А. като има предвид, че в член 10, параграф 4 от Договора за Европейския съюз се посочва, че „политическите партии на европейско равнище допринасят за формирането на европейско политическо съзнание и за изразяването на волята на гражданите на Съюза“, и като има предвид, че Парламентът и Съветът, в съответствие с член 224 от Договора за функционирането на Европейския съюз, определят чрез регламенти правилата за политическите партии и техните политически фондации и в частност правилата за тяхното финансиране,
Б. като има предвид, че в Хартата на основните права на Европейския съюз ясно се посочва, че политическите партии на равнище Съюз допринасят за изразяване на политическата воля на гражданите на Съюза,
В. като има предвид, че Европейският съюз трябва да функционира въз основа на принципа на „представителната демокрация“, както се посочва в член 10, параграф 1 от Договора за Европейския съюз,
Г. като има предвид, че основите за европейските политически партии са заложени в договорите от Маастрихт и Ница, които въвеждат възможността за финансиране и по този начин им предоставят оперативна автономност по отношение на парламентарните групи,
Д. като има предвид, че през 2007 г., вследствие на призива от страна на Парламента
Резолюция от 23 март 2006 г. относно европейските политически партии, параграф 14 (ОВ C 292 E, 1.12.2006 г., стр. 127). , Комисията представи съобщение за въвеждане на финансиране на политическите фондации на европейско равнище (европейски политически фондации), което беше прието през декември 2007 г. с оглед оказване на подкрепа на европейските политически партии в дебата по въпроси, свързани с публичната политика и европейската интеграция,
Е. като има предвид, че регламентът за изменение от 2007 г.
Регламент (ЕО) № 1524/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2007 г., ОВ L 343, 27.12.2007 г., стр. 5. цели улесняване на процеса на интегриране на европейските политически партии, като дава възможност на политическите партии в рамките на Съюза да се структурират и организират по-ефективно;
Ж. като има предвид, че регламентът за изменение от 2007 г. значително укрепи ролята на европейските политически партии в изборите за Европейски парламент, като определи, че в техните разходи може да се включва финансирането на предизборни кампании; като има предвид при все това, че тази възможност бе ограничена от условието, че съответните бюджетни кредити не следва да бъдат използвани за пряко или непряко финансиране на национални политически партии или кандидати,
З. като има предвид, че всички европейски политически партии, които са финансирани, са подписали кодекс за поведение, считан от Бюрото за обвързващ за всички страни и установяващ правилата, които трябва да се спазват по време на предизборните кампании,
И. като има предвид, че укрепването на ролята на европейските политически партии е по необходимост свързано с тяхното участие в изборите за Европейски парламент,
Й. като има предвид, че регламентът за изменение от 2007 г. призовава за по-широко официално признаване на европейските политически партии,
К. като има предвид, че регламентът за изменение от 2007 г. е ориентиран към създаването на напълно организирани и ефективни политически партии на равнище Европейски съюз и държави-членки чрез балансиран процес на институционализиране,
Л. като има предвид, че регламентът за изменение от 2007 г. се стреми към организационно сближаване на политическите партии и техните фондации на европейско равнище, като същевременно признава различните функции, изпълнявани съответно от политическите партии и политическите фондации,
М. като има предвид, че това организационно сближаване може да се постигне единствено чрез установяване на общ политически, правен и фискален статут на европейските политически партии, макар че това не трябва да води до стандартизиране на организацията на европейските политически партии и на техните фондации, която е единствено в компетентността на европейските политически партии и техните фондации,
Н. като има предвид, че изискването за приемане на правен статут на европейските политически партии и техните политически фондации, основаващ се на законодателството на Европейския съюз, е ясна и съществена стъпка към засилване на демокрацията в рамките на Съюза,
О. като има предвид, че организационното и функционално сближаване и подобряването на процеса на финансиране могат да бъдат осъществени единствено чрез приемане на единен и общ европейски статут за всички европейски политически партии и техните политически фондации, който се основава на законодателството на Европейския съюз,
П. като има предвид, че регламентът относно политическите партии на европейско равнище не прави разграничение между признаването и финансирането на политическите партии,
Р. като има предвид, че в докладната записка на Бюрото от 10 януари 2011 г. се препоръчват по-строги критерии за финансирането на европейските политически партии; като има предвид, че това е равностойно на ограничаване на конкуренцията между партиите на европейско равнище, доколкото критериите за правно признаване и финансиране на политическите партии са идентични,
С. като има предвид, че регламентът за изменение от 2007 г. предоставя ясна правна и финансова основа за създаването на интегрирани политически партии на равнище Европейски съюз с оглед укрепване на европейското политическо съзнание и ефективно изразяване на волята на гражданите на Европейския съюз,
Т. като има предвид, че финансирането на европейските политически партии е предмет на разпоредбите на дял VI „Безвъзмездни средства“ от Финансовия регламент
Решение (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г., ОВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 1. и неговите правила за прилагане
Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г., ОВ L 357, 31.12.2002 г., стр. 1. ,
У. като има предвид, че Бюрото като орган, отговорен за прилагането на Регламента за финансирането в Парламента, през 2006 г. взе решения относно редица важни подобрения на правилата за прилагане като увеличаване на възможността за предварително финансиране от 50 % на 80 % с оглед опростяване на процедурата и подобряване платежоспособността на бенефициерите, както и смекчаване на правилата относно трансферите между глави от бюджетите на бенефициерите с оглед да им се предостави възможност да приспособят своите бюджети към променящите се политически обстоятелства,
Ф. като има предвид, че опитът във връзка с финансирането на европейските политически партии и свързаните с тях европейски политически фондации показа, че те се нуждаят от по-голяма гъвкавост и съпоставими условия по отношение на прехвърлянето на средства за следващата финансова година и създаването на резерви от излишъка от собствени ресурси над препоръчания минимум за техните разходи, които да бъдат финансирани от собствени средства,
Х. като има предвид, че европейските политически партии разходват средно почти половината от своя бюджет за централизирана администрация (персонал, наеми и др.) и още една четвърт за заседания на (уставни и неуставни) партийни органи, като остатъкът се разходва за предизборни кампании и подкрепа на свързани организации,
Ц. като има предвид, че европейските политически фондации имат различен модел на разходване на средства, като отделят средно 40 % от своя бюджет за централизираната администрация и заседания и още 40 % – за външни услуги като проучвания, изследвания, публикации и семинари,
Ч. като има предвид, че основният източник на собствени ресурси на европейските политически партии е членският внос, събиран от членуващите партии, и че по-малко от 5 % от техните общи приходи е съставен от индивидуален членски внос и дарения,
Ш. като има предвид, че делът в общите приходи, който се финансира от бюджета на Съюза, е по-висок в случая на европейските политически партии, отколкото в този на европейските политически фондации,
Щ. като има предвид, че даренията все още не съставляват значителна част от финансирането, като през 2009 г. само три партии и две фондации са получавали редовно дарения,
АА.като има предвид, че е налице потенциален конфликт между целта за улесняване и ускоряване на финансирането, така че то да стане по-ефективно, от една страна, и целта за снижаване на финансовия риск за бюджета на Съюза, от друга страна,
ББ. като има предвид, че през периода, обхванат от настоящия доклад, т.е. 2008-2011 г., не се е налагало да бъдат налагани санкции на нито една финансирана партия или фондация,
ВВ. като има предвид, че европейските политически партии и фондации трябва да придобият правосубектност в съответствие със законодателството на държавите-членки на тяхното седалище, за да отговарят на условията за финансиране, и че те не притежават общ правен статут,
ГГ. като има предвид, че субсидиите за европейските политически партии и фондации са „безвъзмездни средства“ по смисъла на Дял VI от Финансовия регламент и неговите правила за прилагане, но специфичното им естество означава, че те не са сравними с никакви безвъзмездни средства, предоставяни или управлявани от Комисията; като има предвид, че това е отразено в значителен брой разпоредби на Финансовия регламент, които установяват изключения; като има предвид, че това решение не е задоволително,
Нова политическа среда
1. отбелязва, че политическите партии и свързаните с тях политически фондации са основни инструменти на парламентарната демокрация, които държат отговорни членовете на парламентите и позволяват да се изгради политическата воля на гражданите, да се изготвят политически програми, да се обучават и подбират кандидати, да се поддържа диалог с гражданите и да им се позволи да изразяват своите възгледи;
2. подчертава, че Договорът от Лисабон предвижда тази роля на политическите партии и техните фондации с оглед създаване на европейски полис, политическо пространство на равнище ЕС и европейска демокрация, чийто ключов съставен елемент е Европейската гражданска инициатива;
3. отбелязва, че европейските политически партии, такива каквито са, не са в позицията да изпълнят в пълна степен тази роля, тъй като те са просто организации, обединяващи национални партии, и не са в пряка връзка с избирателите в държавите-членки;
4. отбелязва освен това със задоволство, че европейските политически партии и политически фондации при все това са необходими действащи лица в политическия живот на Европейския съюз, по-специално при оформянето и изразяването на съответните позиции на различните „политически семейства“;
5. подчертава необходимостта всички европейски политически партии да спазват най-високи стандарти на вътрешнопартийна демокрация (по отношение на демократичните избори на партийни органи и демократичните процеси на вземане на решения, включително във връзка с подбора на кандидати);
6. приема становището, че ако е изпълнила условията да се счита за политическа партия на равнище ЕС, дадена партия може да получава финансиране единствено ако е представена в Европейския парламент с поне един от своите членове;
7. посочва, че политическите партии имат права, задължения и отговорности и ето защо следва да прилагат сближаващи се общи организационни модели; счита, че въпросното организационно сближаване може да се постигне единствено чрез общ правен и фискален статут, основан на правото на ЕС, на европейските политически партии и техните политически фондации;
8. изразява убедеността си, че автентичният правен статут на европейските политически партии и тяхната правосубектност, основани пряко на правото на Европейския съюз, ще позволи на европейските политически партии и на техните политически фондации да действат като представителни субекти на европейския публичен интерес;
9. приема за сведение, че по въпросите, които засягат общите европейски предизвикателства, както и Европейския съюз и неговото развитие, европейските политически партии следва да си взаимодействат и да се конкурират на три равнища: на регионално, на национално и на европейско равнище; счита, че е от съществено значение за европейските политически партии да бъдат ефективни и продуктивни на равнище ЕС и на национално равнище, а също и в по-широк план;
10. подчертава важните предизвикателства по отношение на организационния капацитет, пред които европейските политически партии ще трябва да се изправят в контекста на реформите, които могат да бъдат извършени в европейската избирателна система (създаване на допълнителен избирателен район, създаване на транснационални листи);
11. отбелязва, че това по принцип е в съответствие с идеята за европейски политически партии, които участват в кампании за референдуми, когато въпросните референдуми са пряко свързани с въпроси в областта на Европейския съюз;
12. затова взема решение да изиска от Комисията да предложи проект на статут на европейските политически партии в съответствие с член 225 от Договора за функционирането на Европейския съюз;
13. отбелязва, че в по-краткосрочен план е необходимо да се подобри регулаторната среда на европейските политически партии и фондации, включително като се предприемат първоначални стъпки за приемане на европейски статут;
Допълнителни предложения за реформа
14. счита, че членовете на регионални парламенти или асамблеи следва да бъдат взети под внимание във връзка с изпълнението на условията за финансиране, единствено ако въпросният парламент или асамблея имат законодателни правомощия;
15. изтъква, че предоставянето на финансиране и приключването на сметките на европейските политически партии и фондации са бюрократични и тромави процедури; счита, че това произтича до голяма степен от факта, че плащанията за финансиране се считат за „безвъзмездни средства“ по смисъла на Финансовия регламент, което е подходящо за финансиране на проекти или сдружения, но не и на партии;
16. счита следователно, че Комисията следва да предложи създаването на нов дял във Финансовия регламент, който да бъде посветен единствено на финансирането на европейските партии и фондации и да бъде специално предназначен за него; счита, че Регламентът за финансирането следва, що се отнася до неговото прилагане, да се позовава на разпоредбите на този нов дял;
17. подчертава, че самофинансирането на партиите и фондациите е знак за жизнеспособност; счита, че то следва да бъде насърчавано чрез увеличаване на настоящото ограничение за дарения от 12 000 евро на година на 25 000 евро на година/ на дарител, което обаче следва да се комбинира с изискване да се разкрие самоличността на дарителите към момента на получаването в съответствие с действащото законодателство и в интерес на прозрачността;
18. счита, че изискването за представяне на „годишна работна програма“ като предварително условие за финансиране е неподходящо за политическите партии; посочва освен това, че подобно изискване не съществува в нито една от държавите-членки на ЕС;
19. подчертава факта, че графикът за финансиране е от изключително значение, за да може то да изпълни целта си; призовава, като изключение от правилата за прилагане на Финансовия регламент, за предоставяне на финансирането в началото на финансовата година в размер на 100 % вместо 80 %; счита, че с оглед на положителния опит в миналото рискът за Парламента е незначителен;
20. посочва, че Финансовият регламент предвижда, че „С безвъзмездните средства не може да се финансира пълният размер на оперативните разходи на органа бенефициер“; отбелязва, че спазването на това правило е особено трудно за фондациите и води до уклончиви счетоводни техники (напр. апортни вноски); посочва, че почти никоя от схемите за финансиране в държавите-членки не изисква частично самофинансиране, тъй като това може да постави в неблагоприятно положение по-малките или наскоро създадените партии;
21. посочва, че независимите ресурси, които европейските политически партии са длъжни да доказват, биха могли да бъдат намалени до 10 % от общия им бюджет, с цел допълнително да се засили развитието им; счита същевременно, че собствените им ресурси под формата на физически ресурси следва да не превишават 7,5 % от общия им бюджет;
22. посочва, че в случая с европейските политически фондации следва да се предприеме преразглеждане на правния инструмент като възможност за премахване на изискването за доказване, че те разполагат със собствени ресурси;
23. посочва, че в контекста на това преразглеждане следва да се премахне ограничението, наложено на европейските политически фондации да използват своите средства в рамките на Европейския съюз, като по този начин им се даде възможност да играят роля както в рамките на ЕС, така и извън него;
24. подчертава обаче, че смекчаването на режима на финансиране би трябвало да бъде балансирано чрез предвиждане на санкции в Регламента за финансирането, които понастоящем липсват; тези санкции биха могли да бъдат предвидени под формата на имуществени санкции в случай на нарушаване на правилата относно, например, прозрачността на даренията; подчертава необходимостта от определяне на едни и същи условия за създаването на резерви от собствени ресурси над ограничението и прехвърлянето на средства както за европейските политически партии, така и за свързаните с тях европейски политически фондации;
25. посочва, че от 2008 г. насам европейските политически партии са получили правото да използват суми, получени като безвъзмездни средства за „финансиране на кампании, провеждани … във връзка с изборите за Европейски парламент“ (член 8, параграф 3 от Регламента за финансирането); посочва освен това обаче, че им е забранено да използват тези суми за финансиране на „кампании във връзка с референдуми“; счита обаче, че ако европейските политически партии трябва да играят важна политическа роля на равнище ЕС, те следва да имат право да участват в такива кампании, в случай че предметът на референдума е в пряка връзка с въпроси, свързани с Европейския съюз;
26. приканва европейските политически партии да започнат процес на разглеждане на условията за пряко индивидуално членство и подходящи договорености за пряко или непряко участие на лица във вътрешните дейности и процесите на вземане на решения на партиите;
27. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията.
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ
I . Нормативен контекст
Развитието на европейските политически партии е изключително важно за активиране на политическия интерес по отношение на въпросите на ЕС. Централно място не заемат вече често повдиганите въпроси „Кой управлява и как?“, а въпросът „Кой бива управляван?“. В основата на дебатите относно регулиране на европейските партии стои дълбоката загриженост относно начина на съвместно създаване на трансгранично гражданско пространство, съставено от свободни и равни граждани, и последиците на колективното учредяване под формата на „граждански договор“ между различни хора за бъдещето на интеграцията. Изготвянето на пакет за реформа на европейските политически партии като средство за мобилизиране на демократичната енергия на отделните и организираните граждани не е лесна задача, което се дължи в голяма степен на системната сложност на ЕС. Но това може да бъде превърнато в предимство, ако бъде изяснена „учредителната мисия“ на европейските политически партии, както и начинът, по който информираният и принципен диалог относно тяхното политическо развитие може да улесни създаването на плуралистичен „демос“, чиито членове могат да отправят демократичните си искания към централните институции и чрез тях. Тъй като ЕС не следва да бъде отделян от съставните си идентичности, създаването на европейски „демос“ се отнася до гражданско общество, основано на дискусия, в което политически свързаните граждани са свободни да развиват общи демократични „основания“, за да преследват избрани от тях политически цели. Укрепването на европейските политически партии е средство за засилване на представителното управление в ЕС и в крайна сметка за укрепване на демокрацията.
Регламент (ЕО) № 2004/2003, приет през 2003 г., предвижда рамка за прозрачно финансиране на политическите партии на европейско равнище. Той е отражение на член 10, параграф 4 от ДЕС, в който се признава, че партиите „допринасят за формирането на европейско политическо съзнание и за изразяването на волята на гражданите на Съюза“, и на член 224 от ДФЕС, който предвижда, че правилата относно тяхното финансиране се приемат в съответствие с обикновената законодателна процедура. Освен това регламентът, изменен с Регламент (ЕО) № 1524/2007, включва политическите фондации в същата процедура за финансиране и предвижда тяхната съответна роля.
Основното изискване за финансиране е класификацията като политическа партия или фондация на европейско равнище съгласно член 2, параграф 3 и член 3 от регламента. Политическа партия на европейско равнище може да подаде заявление за финансиране към Европейския парламент всяка година. Регламентът определя „политическата партия“ като обединение на граждани, което преследва политически цели и е признато или създадено в съответствие с правния ред на поне една държава-членка. За да бъде квалифицирана като „политическа партия на европейско равнище“, партията трябва:
– да е юридическо лице в държавата-членка, където се намира седалището й;
– да е представена в поне една четвърт от държавите-членки, в Европейския парламент (или в националните или регионални парламенти или събрания) или да е получила в поне една четвърт от държавите-членки минимум 3 % от гласовете във всяка държава-членка по време на последните избори за Европейски парламент;
– да зачита, по-специално в програмата и дейността си, принципите, на които се основава Европейският съюз, а именно принципите за свобода, демокрация, зачитане на основните човешки права и свободи и правова държава;
– да е участвала в избори за Европейски парламент или да е изразила намерението си да участва.
Европейският парламент гарантира, че политическите партии на европейско равнище продължават да отговарят на тези критерии. Ако някое от тези условия вече не е налице, съответната партия загубва статута си на „политическа партия на европейско равнище“ и следователно се изключва от финансирането съгласно този регламент.
Политическите фондации , свързани с политическа партия на европейско равнище, също така могат да подават заявление за финансиране чрез тази партия. Регламентът определя „политическата фондация на европейско равнище“ като субект (или мрежа от субекти) със статут на юридическо лице в държава-членка на ЕС, свързан с политическа партия на европейско равнище. Политическите фондации на европейско равнище имат за задача наблюдение, анализ, комуникация и принос към дебата, по-специално с оглед на европейските избори. Финансовите правила, които се прилагат спрямо фондациите, са идентични с тези относно партиите. Заявлението на финансирането трябва да е придружено от документи, удостоверяващи, че това е политическа партия на европейско равнище. То също така трябва да съдържа политическата програма на партията и устава, определящ по-специално органите, отговорни за политическото и финансово управление, както и физическите лица, които законно представляват партията във всяка една от съответните държави-членки. Всяко последващо изменение в горепосочените документи трябва да се нотифицира на Европейския парламент в двумесечен срок. При липсата на такова нотифициране финансирането се прекратява. Европейският парламент взема решение в тримесечен срок след получаване на заявлението за финансиране.
II. Необходимостта от реформа и предложенията за нея
От изключително значение е да се предостави общ и единен правен статут на европейските политически партии, които насърчават демокрацията в Съюза. Приемането на европейски статут въз основа на правото на ЕС изглежда по-важно от всякога за партиите, за да могат да постигнат съответните си цели. Европейските политически партии следва да имат правосубектност, за да преодолеят широката „пропаст“ между фискалното третиране на европейските политически партии и това на европейските институции. Реформите, предложени в доклада на генералния секретар от 2010 г., и решенията на Бюрото от 13 декември 2011 г. са резултат на задълбочен анализ на настоящото положение, който като цяло представя положителна оценка на въпросите, тревогите и забележките на европейските политически партии. В проектодоклада предложенията са насочени към организационно единство на европейските политически партии. Организационното сближаване може да се постигне единствено чрез общ политически, правен и фискален статут на европейските политически партии.
Докладчикът приветства решително създаването на специална и единна европейска правна форма на европейските политически партии, по-специално от съображения за организационно и фискално сближаване.
По отношение на критериите за признаване докладчикът предлага само националните или регионалните партии да имат право да учредят европейска партия. Във връзка с учредяването на европейски партии статутът на европейските партии отчита в еднаква степен представителите, избрани на европейско, национално и регионално равнище, при условие че регионалните представители се причисляват към регионалните парламенти. Следователно възможността за признаване на избраните на регионално равнище представители следва да се запази за целите на създаването на партии, но единствено в случаите на региони със законодателни правомощия. Освен това всяка европейска политическа партия следва да бъде представлявана най-малко от един член на Европейския парламент. За да бъде финансирана от Европейския парламент, дадена европейска политическа партия трябва да бъде представлявана в Европейския парламент най-малко от един член на Европейския парламент. Освен това следва да се вземат под внимание критериите за пълно спазване на вътрешната демокрация при съставянето и учредяването на самите национални, регионални и европейски партии. Това изискване би означавало, че партия, която не изпълнява критерия за вътрешна демокрация, няма да отговаря на изискването за представителство в най-малко седем държави-членки съгласно член 3, параграф 1 от Регламента за финансирането.
Във връзка с независимите ресурси, които европейските политически партии доказват, техният процент би могъл да бъде намален до 10 %, с цел да се засили по-нататъшното развитие. Освен това доказването на ресурси под формата на „спорни“ физически ресурси следва да бъде ограничено до 7,5 %. По отношение на политическите фондации обаче докладчикът счита, че преразглеждането на правния инструмент следва да се използва като възможност за премахване на изискването за доказване, че те разполагат със собствени ресурси. Чрез споразумение с европейските политически партии и техните фондации следва да се приемат единни критерии за използването на средства. Сред партиите не съществуват проблеми и спорове относно възможността фондациите да създават резервни фондове и да прехвърлят средства. Във връзка с въпроса относно даренията едно разумно увеличение на предела на дарението от 12 000 евро на 25 000 евро би било достатъчно.
Съобразно обсъжданията в доклада, но също така в съответствие с изслушването на европейските политически групи преди изготвянето на доклада, европейските политически партии следва да могат да участват в референдуми само по отношение на въпроси, които са в тясна връзка с ЕС. Правосубектността и общият европейски статут на европейските политически партии ще дадат освен това възможност за приемане на транснационална листа на членовете на Европейския парламент съобразно предложенията на доклада Duff. Създаването на трансгранична партийна система все още е трудно, но понастоящем условията са по-добри от преди. Първата стъпка следва да бъде създаването на правосубектността и общия европейски статут на европейските политически партии, като следващата стъпка ще бъде приемането на транснационална листа на членовете на Европейския парламент.
По отношение на процедурата за финансиране докладчикът подкрепя максималната прозрачност. Прозрачното финансиране е основен елемент на укрепването на демократичните ценности и насърчаването на доброто управление. Според бележките на Transparency International прозрачността действително се е увеличила вследствие на изменението на Регламент (ЕО) № 2004/2003 през 2007 г.; финансови доклади на всички партии и фондации могат да се намерят на централния уебсайт на Европейския парламент съобразно изискването на член 9а от изменения регламент. Средствата за европейските политически партии следва да се одобряват посредством решение за предоставяне на средства в рамките на рационализирана процедура. На европейските политически фондации следва да се разреши да създават резервни фондове и да прехвърлят средства. На европейските политически фондации се предоставя възможността, подобно на европейските политически партии, да използват срещу заплащане техническите съоръжения на ЕП.
Изискването на европейските политически партии техният статут да се приведе в съответствие със статута на европейските институции се разглежда и подкрепя като легитимно и Бюрото на Парламента се призовава да проучи въпроса допълнително.
III. Заключителни бележки
Създаването на безопасна и прозрачна среда за функционирането и финансирането на европейските политически партии е напълно демократичен акт. Ние се нуждаем от пространство, европейско пространство, в което работят политически партии, които поставят гражданите в центъра на Съюза и им помагат в ежедневния им живот. Приемането на специални правила допринася за изпълняването на тази цел и се изразява в две насоки: от една страна, то предоставя текуща, бърза и публична информация относно учредяването на европейските политически партии и техния общ европейски статут. Гражданите съзнават, че участието в европейски политически партии означава, че те попадат в обхвата на правото на ЕС и че политическите партии имат права и задължения. От друга страна, европейският статут на европейските политически партии проправя пътя за създаването на трансгранична партийна система. Това е първата и абсолютно необходима стъпка към по-голямо участие, повече демокрация и в крайна сметка повече Европа.
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
15.3.2011 г.
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
19
2
1
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Andrew Henry William Brons, Carlo Casini, Andrew Duff, Ashley Fox, Matthias Groote, Roberto Gualtieri, Enrique Guerrero Salom, Zita Gurmai, Gerald Häfner, Станимир Илчев, Constance Le Grip, David Martin, Morten Messerschmidt, Paulo Rangel, Potito Salatto, Algirdas Saudargas, György Schöpflin, Søren Bo Søndergaard, Indrek Tarand, Rafał Trzaskowski, Luis Yáñez-Barnuevo García
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Elmar Brok, Marietta Giannakou, Íñigo Méndez de Vigo, Helmut Scholz, Rainer Wieland
