ВЪПРОС С ИСКАНЕ ЗА УСТЕН ОТГОВОР, ПОСЛЕДВАН ОТ РАЗИСКВАНЕ O-0084/08
съгласно член 108 от Правилника за дейността на ЕП
от
Diana Wallis
,
Bilyana Ilieva Raeva
и
Johannes Lebech
, от името на групата ALDE
към Комисията
Относно: Управлението на Арктика в глобалния свят
Изминали са вече повече от 20 години от речта на Горбачов в Мурманск, в която той приканва арктическите страни да създадат „истинска зона на мир и плодотворно сътрудничество” в далечния Север. През този период се насъбраха няколко ключови и критични въпроси - замърсяване, изменения на климата, водещи до отварянето на дотогава затворени морски пътища, използване на ресурсите, устойчивост, сигурност на енергийните доставки, рибни запаси - и това насочи вниманието към Далечния Север. В края на май 2008 г. петте държави, които граничат с Арктика: Канада, Дания, Норвегия, Русия и САЩ, приеха декларация (декларация Ilulissat), чрез която се цели прилагането на международното морско право към Арктика, но която е срещу сключването на специфично правно споразумение за Арктика. Това е от голямо значение за международната общност и всички субекти, които потенциално може да имат интереси спрямо Арктика. Това е от особено значение и за ЕС, тъй като три от неговите държави-членки са арктически нации, а други две съседни държави са в тясна връзка със Съюза посредством Европейското икономическо пространство (ЕИП). Това, както и въпроси свързани с икономиката, околната среда и проучванията, определят факта, че ЕС не може да бъде безразличен спрямо района на Арктика.
1. С цел възприемането на по-активна роля от страна на ЕС спрямо района на Арктика и в частност по отношение на измеренията: сигурност, икономика и околна среда в Далечния Север, би ли могла Комисията да определи възможните елементи на една устойчива и всеобхватна стратегия на ЕС с цел преодоляване на тези предизвикателства?
2. Тъй като понастоящем Арктика все още не е подвластна на каквито и да е многостранни норми и разпоредби, тъй като никога не се е очаквало тя да се превърне в годен за плаване воден път или зона за търговска експлоатация, Комисията счита ли, че настоящите структури на управление в Далечния Север са достатъчни, за да отговорят на възникващите и съществуващите въпроси? Във връзка с последната Международна полярна година през петдесетте години на двайсети век, която доведе до подписването на Антарктическия договор, Комисията счита ли, че например една задължителна Арктическа харта би могла да бъде разрешение?
3. Тъй като ЕС вече проявява интерес спрямо Арктика, чрез Арктическия прозорец на политика относно Северното измерение и чрез различните области на политиката, напр. енергийна сигурност, изменение на климата, морски въпроси или риболов, как Комисията се стреми да подобри координацията между политиките си в тези области, както и по отношение на очертаването на „реална” холистична Арктика в политиката за Далечния Север?
