A6-0059/2008
4.3.2008
ДОКЛАД
относно доклада за напредъка на Бившата югославска република Македония през 2007 г.
(2007/2268(INI))
Комисия по външни работи
Докладчик:
Erik Meijer
PE 398.675v02-00
СЪДЪРЖАНИЕ
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ..........................3
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ.............................................................................................12
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ...................................16
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
относно доклада за напредъка на Бившата югославска република Македония през 2007 г.
( 2007/2268(INI) )
Европейският парламент ,
– като взе предвид заключенията на председателството на Европейския съвет в Солун от 19-20 юни 2003 г., където на всички държави от Западните Балкани беше обещано да получат членство в Европейския съюз,
– като взе предвид резолюции 817 и 845 от 1993 г. на Съвета за сигурност на ООН,
– като взе предвид решението на Европейския съвет от 16 декември 2005 г. да даде на Бившата югославска република Македония статут на страна-кандидатка за членство в ЕС и заключенията на председателството на Европейския съвет от 15-16 юни 2006 и от 14-15 декември 2006 г.,
– като има предвид временното споразумение от 1995 г. между Република Гърция и Бившата югославска република Македония,
– като взе предвид заключенията от четвъртата среща на Съвета за стабилизиране и асоцииране между ЕС и Бившата югославска република Македония от 24 юли 2007 г.,
– като взе предвид Решение № 2006/57/ЕО на Съвета от 30 януари 2006 г. относно принципите, приоритетите и условията на Европейското партньорство с Бившата югославска република Македония
ОВ L 35, 7.2.2006 г., стр. 57. ,
– като взе предвид доклада на Комисията за напредъка на Бивша югославска република Македония за 2007 г. ( SEC(2007)1432 ),
– като взе предвид резолюцията си от 13 декември 2006 г. относно съобщението на Комисията относно стратегията на разширяване и основните предизвикателства за периода 2006-2007 г.
ОВ C 317 E, 23.12.2006 г., стр. 480. ,
– като взе предвид резолюцията си от 12 юли 2007 г. относно доклада за напредъка на Бившата югославска република Македония за 2006 г.
Приети текстове , P6_TA(2007)0352 . ,
– като взе предвид препоръките на Съвместния парламентарен комитет ЕС-Бивша югославска република Македония от 29-30 януари 2007 г. и 26-27 ноември 2007 г.,
– като взе предвид резолюцията си от 24 октомври 2007 г. относно предложението за решение на Съвета относно сключването на споразумение между Европейската общност и Бившата югославска република Македония за улесняване на издаването на визи за краткосрочно пребиваване
Приети текстове , P6_TA(2007)0454 . ,
– като взе предвид резолюцията си от 24 октомври 2007 г. относно предложението за решение на Съвета относно сключване на споразумение между Европейската общност и Бившата югославска република Македония за реадмисия
Приети текстове , P6_TA(2007)0453 . ,
– като взе предвид член 45 от своя правилник,
– като взе предвид доклада на комисията по външни работи ( A6‑0059/2008 ),
А. като има предвид, че от 2005 г. на Бившата югославска република Македония е даден статут на страна-кандидатка за членство в ЕС, но до днес все още не е определена дата за започване на преговорите за присъединяване; като има предвид, че това продължило дълго време положение увеличава неудовлетвореността и несигурността, предвид устойчивия темп на реформите, предприети наскоро от органите в Скопие;
Б. като има предвид, че декларацията на ЕС и Западни Балкани, която беше единодушно одобрена на 11 март 2006 г. в Залцбург от всички министри на външните работи на държавите-членки на ЕС и министри на външните работи на държавите от Западните Балкани, подчертава значението на добросъседските отношения и необходимостта от намиране на взаимно приемливи решения на нерешените въпроси със съседни страни,
В. като има предвид, че държава-членка, Гърция и Бившата югославска република Македония са в процес на преговори, които се провеждат под егидата на ООН, за да се достигне взаимно приемливо решение относно името на държавата-кандидатка,
1. приветства обновения политически консенсус относно присъединяването на страната към Европейския съюз и значителния напредък, постигнат след последния доклад за напредъка, публикуван от Комисията през ноември 2007 г.;
2. приветства приемането на закона за прокуратурата и закона за съвета на прокурорите, както и на закона за комисията по междуобщностни отношения, в който се изброяват законите, които трябва да бъдат приети по правилото на двойното мнозинство (принцип на Бадинтер), и решението относно последното назначение в Съдебния съвет;
3. приветства създаването на Национален съвет за европейска интеграция като важна движеща сила зад процеса на присъединяване към ЕС, който цели постигане на междупартийна подкрепа за реформите, свързани с ЕС, и който се ръководи от лидера на опозицията; отбелязва, че Националният съвет установява институционалните приоритети на страната през подготвителния етап на процеса на преговори като ясно посочва необходимата институционална структура, човешки ресурси и бюджетно финансиране; насърчава правителството и парламента да запазят темпа на реформите и да продължат постоянния, редовен и конструктивен диалог между всички заинтересовани страни в дух на сътрудничество и консенсус по ключовите въпроси от европейския дневен ред на страната;
4. приветства постоянните усилия и постиженията на правителството и парламента при прилагането на Охридското рамково споразумение и засиленото признаване на многоетническия характер на държавата; приветства ангажимента на правителството и парламента допълнително да насърчават междуетническите отношения, което доведе до приемането на законодателство като например приетите изменения на 8 февруари 2007 г. към закона за официалните празници, в който се определят различни етнически и религиозни празници, и увеличаването на бюджетните средства за насърчаване на културните ценности и традиции на малцинствените общности; изтъква необходимостта от подобряване на равнопоставеното представителство на членовете на малцинствени групи, по-специално в публичната администрация, полицията и военните сили и приветства постигнатото споразумение относно избора на 45 проектозакона, които могат да бъдат приети само чрез мнозинство на Бадинтер;
5. изтъква, че подновеният политически импулс относно европейската интеграция на Бившата югославска република Македония е в резултат на силен ангажимент, изразен от всички политически сили; приветства редовния и интензивен диалог, провеждан между лидерите на четирите основни политически партии (ВМРО-ДПМНЕ, СДСМ, ДПА и ДУИ), който доведе до приемането на редица закони, както и на мерки, свързани с по-нататъшната интеграция в ЕС;
6. допълнително приветства факта, че в съответствие с Охридското рамково споразумение в публичната администрация се назначават повече представители на етническите малцинства и изразява надежда, че Охридското рамково споразумение ще продължи да бъде последователно прилагано;
7. приветства ангажимента на лидерите на основните парламентарно представени политически партии да продължат да работят за постигането на напредък по останалите въпроси, по които има различия, като например използването на езиците и социалния пакет за жертвите на конфликта от 2001 г.;
8. приветства факта, че е постигнат чувствителен напредък в борбата срещу организираната престъпност и корупцията през 2007 г., както и значителен напредък в борбата срещу трафика на хора и наркотици; призовава правителството да продължи прилагането на законодателството в областта на борбата срещу корупцията и съдебната реформа, което да доведе до засилване на независимостта и общия капацитет на съдебната система;
9. поздравява правителството относно успеха, който то постигна в икономическата област, като същевременно запази макроикономическа стабилност; приветства данъчната политика и повишената фискална дисциплина, която доведе до по-високи приходи в държавния бюджет; приветства подобряването на стопанския климат и дейностите за намаляване на правните и административни пречки пред новосъздадените стопански предприятия;
10. приветства приемането на новия закон за банковото дело в съответствие с достиженията на правото на ЕС; отбелязва значението на приемането на нов закон за националната банка през 2008 г. като по този начин се укрепи независимостта на тази банка, както и административния капацитет за упражняване на надзор;
11. изразява загриженост относно все още високото ниво на безработица и настоятелно призовава правителството да разгледа този въпрос; отбелязва по-специално положението в селата, граничещи с Косово, където справянето с безработицата е жизненоважно, за да се даде възможност на местното население да печели своите доходи по законен начин;
12. припомня необходимостта от непрекъснато прилагане на Охридското рамково споразумение като средство за насърчаване на транснационалното изграждане на доверие, което е ключ към стабилността в региона;
13. припомня, че законът за използването на общностни знамена от 2005 г. позволява на малцинствените общности, които представляват мнозинство в дадена община, да използват своето знаме; внимателно отбелязва, че решението на Конституционния съд от 24 октомври 2007 г. потвърди правото на общностите да поставят своето знаме до държавното знаме и че също така разшири правото на поставяне на етническо знаме за всички етнически общности в общините и потвърди правото на етническите албанци да използват албанското държавно знаме като свой етнически символ; подчертава, че Съдът се е опитал също така да прецизира границите на това право, тъй като приема, че държавните и общностните знамена имат различно значение и е достигнал до заключението, че общностните знамена не могат да бъдат издигнати постоянно, например по време на официални държавни посещения или върху държавни сгради; призовава всички партии да обсъдят този въпрос в духа на Охридското рамково споразумение и международните стандарти;
14. приветства действията, предприети от правителството за бързо реагиране на препоръките от доклада за напредъка за 2007 г. на Европейската комисия и приемане на преразгледания национален план за приемане на достиженията на правото на ЕС в съответствие с приоритетите на предлаганото партньорство за присъединяване през 2008 г.;
15. приветства работата, която се извършва в публичната администрация като подготовка за процеса на преговори за присъединяване към ЕС; приканва органите да продължат реформата на публичната администрация, за да се гарантира нейното деполитизиране, професионализъм, експертен опит и ефикасност и да се въздържат от действия, които могат да представляват заплаха за вече изградения административен капацитет;
16. счита, че е общо предизвикателство за всички политически сили и етнически общности в рамките на Бившата югославска република Македония да се покаже, че сега в страната няма конфликти, на които се гледа отрицателно както в страната, така и извън нея, надхвърлящи нормалните политически различия, включително бойкотиране на демократични правителствени институции, като по този начин да се покаже, че страната е готова за процеса на интеграция в Европейския съюз;
17. подкрепя инициативата на Центъра за демокрация и помирение в Югоизточна Европа със седалище в Солун и на Фондация „Сорос” за издаване на учебници по балканска история както на албански, така и на македонски език, предназначени за учителите по история и учениците от средните училища и имащи за цел да обединят различните гледни точки за общото минало, осигурявайки балансирана перспектива и насърчавайки помирението;
18. отбелязва, че проектозаконът за преразглеждане на избирателния кодекс, който би предвидил разширяване на парламента с 13 места в интерес както на представителството на малките етнически малцинства, така и представителството на граждани, живеещи в чужбина, е бил разгледан на едно четене на 27 септември 2007 г.; изразява загриженост относно факта, че предлаганият закон би довел до заобикаляне на използването на правилото за мнозинството на Бадинтер според замисъла на Охридското рамково споразумение; подчертава, че спазването на принципа „pacta sunt servanda“ е жизненоважно за укрепване на взаимното доверие; затова смята за желателно постигането на широк консенсус, с участието на албанските представители, за всяко преразглеждане на избирателния кодекс и разчита, че ще се проведат допълнителни консултации с оглед на постигането на такъв консенсус;
19. обръща внимание на продължаващата дискриминация спрямо ромската общност, по-специално в областта на образованието, социалната защита, здравеопазването, жилищното настаняване и заетостта; изразява надежда, че националната стратегия за ромите ще бъде реализирана в съответствие с нейните заявени цели в близко бъдеще;
20. приветства влизането в сила на споразумението за улесняване на издаването на визи и за реадмисия с Бившата югославска република Македония; въпреки това отбелязва, че достъпът до страните от ЕС все още представлява голям проблем за македонските граждани и за гражданите на страните от Западните Балкани по принцип; подчертава, че страната трябва да има правила за достъп, които да са еквивалентни с правилата, които се прилагат по отношение на Хърватия; следователно подкрепя започването на 20 февруари 2008 г. от страна на Европейската комисия на диалог за либерализиране на визовия режим с цел създаване на пътна карта за въвеждане на безвизов режим и призовава Комисията да положи всички усилия за бързо завършване на този диалог;
21. в тази връзка отбелязва въвеждането от правителството на паспорти с биометрични функции за сигурност, създаването на национална система за обмен на визова информация и визов център и въвеждането на интегрирана европейска система за управление на границите;
22. приветства приемането на новия закон за правния статут на църквите, религиозните общности и религиозните групи, в сила от май 2008 г., който ще позволи да се сложи край веднъж завинаги на оплакванията на малки религиозни общности, по-специално общности, възникнали или развили се през последните няколко десетилетия в резултат на обръщане в чужда вяра или чрез отцепване от съществуващи църкви, затова, че не им се позволява да строят, притежават или използват помещения, служещи за молитвени стаи;
23. приветства успешното начало на втория етап на фискалната децентрализация през юли 2007 г. когато 42 от 84 общини започнаха процеса, а още девет общини се присъединиха;
24. изтъква, че са били взети допълнителни мерки за насърчаване на правата на жените, по-специално на равните възможности; въпреки това настоява защитата на жените срещу всички форми на насилие да бъде повишена;
25. изтъква, че в съответствие със закона за радиото и телевизията, приет през ноември 2005 г., е желателно да се поддържа независимостта на общественото радиоразпръскване от държавни органи, да се даде свобода на съществуващото многообразие на мненията, и по време на този процес да се предотврати създаването на препятствия пред другите средства за масово осведомяване в резултат на правителствена намеса; настоятелно призовава органите да осигурят публичното спазване на стандартите на ЕС и Съвета на Европа за противодействие на активизирането на „говор на омразата”, по-специално в средствата за масово осведомяване, срещу съседни държави;
26. отбелязва, че едностранната подкрепа за определени медийни продукти, например под формата на правителствени кампании и реклами на спонсорирани от държавата фирми, води до нарушаване на конкуренцията в медийната среда и следователно е във вреда на другите средства за масово осведомяване, включително тези, които критикуват правителството;
27. приветства започването на подготовката за изпълнение на закона за полицията, чието пълно и ефективно прилагане е важно предизвикателство и ключов приоритет за европейско асоцииране;
28. отбелязва, че усилията по отношение на опазването на качеството на водата трябва да се засилят въз основа на новия закон за водите; изтъква по-специално голямата необходимост от опазване на качеството на водите и контрола върху замърсяването на р. Вардар, която минава през по-голямата част от страната и продължава под името Аксиос, пренасяйки опасни отпадъци на гръцка територия, и на граничните езера - Охридско, Преспанско и Дойранско езеро, и подчертава необходимостта от сключване и осигуряване на ефективното прилагане на съответните двустранни споразумения със съседните държави Албания и Гърция;
29. признава, че приемането на закона за управление на отпадъците е довел до напредък по отношение на решаването на проблема с азбеста, събирането на боклука и отпадъците от полихлорирани бифенили (ПХБ) и от суровини;
30. обръща внимание на факта, че е необходимо да се подобри отношението към околната среда по принцип и отправя призив към органите на Бившата югославска република Македония да продължат усилията за привеждане на своето законодателство в областта на околната среда в съответствие с приетите стандарти на ЕС;
31. отбелязва, че на 7 ноември близо до село Бродец на север от Тетово се проведе голяма полицейска операция с цел арестуване на няколко предполагаеми престъпници, по време на която шест членове на т.нар. „Банда от Бродец” бяха убити и други 13 лица от селото бяха задържани от министерството на вътрешните работи; отбелязва, че в Бродец бяха открити леки и тежки оръжия, сред които тежки картечници и противовъздушни ракети; изтъква, че според мисията за наблюдение на ЕС и ОССЕ операцията е била проведена професионално и ефективно, в резултат на което няма никакви жертви сред полицаите и цивилните граждани; приветства факта, че правителството е заявило публично, че ще възстанови джамията и останалата повредена инфраструктура; изразява своята загриженост във връзка с някои доклади, че при арестуването им задържаните може би са били малтретирани; в тази връзка призовава омбудсмана да направи пълно разследване на събитията и подчертава, че всички висящи въпроси във връзка с полицейската операция в Бродец трябва да се разглеждат по открит, прозрачен и законосъобразен начин;
32. приветства постигнатия напредък в областта на законодателството за правата на интелектуална собственост, но подчертава, че са необходими още по-големи усилия, за да се осигури прилагането на приетите законодателни актове;
33. приветства активното участие на Бившата югославска република Македония в процеса на сътрудничество в Югоизточна Европа и нейния принос за създаването на Съвета за регионално сътрудничество; приветства също така нейната конструктивна позиция за статута на Косово; въпреки това изразява загриженост относно забавянето на техническото обозначаване на границата с Косово и смята, че към въпроса трябва да се пристъпи съгласно предвиденото в предложението на г-н Марти Ахтисаари, бивш специален пратеник на ООН за процеса за определяне на статута на Косово; приветства активното сътрудничество с Косово по въпросите на търговското, митническото и полицейското сътрудничество и факта, че в същото време се поддържат добри междусъседски отношения със Сърбия; приветства подписването на споразумения за свободна търговия с тези две съседни страни, и препоръчва воденето на подобна политика в отношенията с Албания, България и Гърция, особено в областта на транспорта и комуникациите;
34. приветства приноса на страната за мисията Алтеа на ЕС в Босна и Херцеговина, признава нейната роля по отношение на регионалната стабилност и изказва своите дълбоки съболезнования на страната и на семействата на 11-те войници от мироопазващите сили, които загинаха трагично при катастрофата на македонски военен хеликоптер на 12 януари 2008 г.;
35 . изразява съжаление по отношение на подписването и ратифицирането от Бившата югославска република Македония на двустранното споразумение за имунитет с органите на САЩ, което гарантира на гражданите на тази страна изключване от юрисдикцията на Международния наказателен съд (МНС) в Хага; подчертава, че подобен акт противоречи на стандартите и политиките на ЕС, които целят оказване на подкрепа на Международния наказателен съд, както и с други ръководни принципи на ЕС относно двустранни споразумения за имунитет; призовава македонското правителство и парламент да приведат своето законодателство в съответствие с принципите и стандартите на държавите-членки на ЕС;
36. отбелязва, че са необходими допълнителни инвестиции за развиване на инфраструктурните връзки на страната с нейните съседи, което би допринесло за икономическото развитие и стабилността на региона като цяло, и призовава правителството бързо да завърши оставащата част от железопътната връзка между Скопие и София;
37. приветства засиленото двустранно сътрудничество, както и междуличностните контакти между Бившата югославска република Македония и Гърция; отбелязва със задоволство, че след приемането на горепосочената резолюция на Парламента от 12 юли 2007 г. в региона бяха проведени двустранни преговори под егидата на ООН и с участието на специалния пратеник Матю Нимиц с оглед на намиране на взаимно приемливо решение относно различията, възникнали във връзка с името на страната; отбелязва предложението на специалния пратеник от 19 февруари 2008 г. и приветства факта, че и двете страни са приели това предложение като рамка за по-нататъшни разисквания; призовава двете страни да увеличат усилията си за разрешаването на въпроса, който не следва при никакви обстоятелства да бъде пречка за членството на Бившата югославска република Македония в международни организации, както предвижда временното споразумение от 1995 г., което е все още в сила;
38. припомня заключенията на Съвета по общи въпроси и външни отношения от декември 2007 г., подчертава значението на регионалното сътрудничество, добрите междусъседски отношения и необходимостта от намиране на взаимно приемливи решения на неуредените въпроси в процеса на приближаване към ЕС;
39. подкрепя усилията на правителството на Бившата югославска република Македония за създаване на смесени комитети по въпросите на образованието и историята със съседните държави-членки на ЕС с цел преглед на евентуалните несъответствия и погрешно тълкуване на историята, които биха могли да породят разногласия, и настоятелно призовава органите да насърчат съвместното прославяне на общото културно-историческо наследство на Бившата югославска република Македония с нейните съседи;
40. отбелязва, че въпреки че страната е постигнала значителен напредък след 2005 г., когато й е даден статут на страна-кандидатка, от трите страни-кандидатки тя е единствената страна, с която досега не са проведени никакви преговори за присъединяване; счита, че е желателно да се сложи край на тази изключителна ситуация; призовава Бившата югославска република Македония да гарантира, че са предприети необходимите реформи; настоятелно призовава Европейската комисия, следвайки своето съобщение относно Западните Балкани, да разработи набор от показатели за страната, чието достигане ще доведе до започване на преговори за присъединяване преди края на 2008 г., което допълнително ще увеличи стабилността и ще засили европейските перспективи на Западните Балкани;
41. приветства подготовката от страна на правителството за прилагане на инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП), която улесни подписването на споразумението за финансиране за ИПП 2007 г. и рамковото споразумение за 2007-2013 г.; отново изтъква значението на инструмента за подготовката за бъдещото членство в ЕС; призовава правителството и Комисията да ускорят подготвителната работа, за да позволят ранно прилагане на децентрализираната система за управление на ИПП, с цел създаване на по-голяма ефикасност и отговорност на местните органи за процеса;
42. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията, на правителствата и парламентите на държавите-членки, както и на правителството и парламента на Бившата югославска република Македония.
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ
1. Priorities in the second annual report
On 12 July 2007, plenary endorsed the first annual report on the candidate Member State designated by the European Union, and most of its Member States, as the ‘Former Yugoslav Republic of Macedonia’, which, in its own constitution, is called the ‘Republic of Macedonia’.
That report addressed a host of issues, such as environmental problems, employer-worker relations and public broadcasting. More than on these and other questions, the focus then was on three main issues: on the position of the large Albanian community, relations with the southern neighbouring country, Greece, and the starting date for negotiations on EU accession. In the last year, these three issues have attracted even greater attention. Furthermore, the first two issues exert considerable influence over the third. In the second annual report, priority is given to the search for progress on each of these three issues.
2. Links between former Yugoslavia and the EU
Between 1957 and 1991 the European Communities (the European Union’s predecessor) and the Member States maintained good relations at all times with the former Federative Socialist Republic of Yugoslavia. To a significant extent, relations were different from those with other states in central and eastern Europe which were governed by parties calling themselves Communist and separated from western and southern Europe by an ‘Iron Curtain’. No-one expected a military threat from Yugoslavia. The country remained outside the ‘cold war’, developed intensive contacts with the Third World, and attracted international attention by actively involving workers in industrial democracy. Between firms in western and southern of Europe and firms in Yugoslavia, cross-border cooperation took place on a large scale. A comparatively large number of Yugoslavia’s inhabitants were in a position to visit states in western and southern Europe or work there long-term. For many people in other states, Yugoslavia (in particular the Alpine region, the coast and Lake Ohrid), was a major holiday destination. In the area of trade and transport, furthermore, the country was a significant link between Greece and other Member States of the European Communities. If Yugoslavia had not disintegrated, the entire country could probably have acceded to the EU, and possibly earlier than a number of current Member States. Accession, which, at an earlier stage, was likely, was seriously delayed not so much by the disintegration itself of the country, but more by the atrocities which accompanied disintegration. The territory of former Yugoslavia (and neighbouring Albania) is now completely surrounded by EU Member States.
3. Maintaining progress as a candidate country
As part of the grand enlargement in 2004, only Slovenia (of the former Yugoslav republics) acceded to the EU. Negotiations with the candidate country Croatia are proceeding successfully and it should be possible to conclude them in 2009, as a result of which, within a few years, the country will become the 28th Member State.
The Former Yugoslav Republic of Macedonia, too, has had candidate Member State status since 2005 and had expectations that the accession process could take place at the same time as that for Croatia. Only the fact that it lies in the south of former Yugoslavia, which always had a weaker economy than the north, could bring about complications and delays in concluding negotiations.
Candidate Member State status gave it a head start over the Yugoslav successor states Montenegro, Bosnia-Herzegovina and Serbia. That holds true to an even greater extent for the Serbian autonomous province of Kosovo, which has regarded itself as independent since the 1990s, has not been governable from Serbia since the 1999 war, and in 2008 is expected to gain the international recognition as an independent state it has aspired to for 17 years. Yugoslavia's successor states which have not yet obtained candidate status have to date only been offered Stabilisation and Association Agreements, with (since the 2003 Thessaloniki European Council) the prospect of accession in the longer term. The question now is whether the Former Yugoslav Republic of Macedonia can keep the advantage it has gained over other successor states as a result of candidate Member State status. In the meantime, there is talk of granting Serbia candidate Member State status. The significance of that status is unclear, however, since, over the last two years, the expected accession negotiations with the Former Yugoslav Republic of Macedonia have not commenced. That has put the country in an exceptional position vis-à-vis the two other candidate Member States. There are negotiations not only with Croatia, but also with Turkey, which, at the start of negotiations, is unable to meet the criteria which, at a subsequent stage, will determine the final outcome. The delay which has arisen is regarded as extremely disappointing in the Former Yugoslav Republic of Macedonia. Should negotiations not commence promptly, there is a danger that the significance of that status will be considerably eroded not only for that country, but also for other countries seeking candidate status.
4. The EU's reduced absorption and integration capacity
Shortly after the end of the Cold War (1989), extending cooperation, restricted to western and southern Europe at the time, to states hitherto regarded as part of the 'other side' attracted considerable attention and approbation. Not only political leaders, but also public opinion was won over to admitting a large number of new Member States. The considerable prestige associated at the time with successful completion of a grand-scale eastward enlargement does not exist today. Public opinion has become more critical and expects attention to focus on resolving the problems regarded as a consequence of earlier enlargements. Newcomers are assessed more strictly; they are now having to pay the price for what did not go well during the previous enlargement. An objective assessment of the pros and cons for the EU, and its current Member States, plays a much more significant role than it used to. Anticipated problems and predictable costs may be grounds for being in no hurry to proceed with enlargement. Meanwhile, naming final dates for accession for newcomers and simultaneous admission of a large number of Member States are taboo. Each state is critically assessed on its own merits.
Moreover, there are now two contrasting schools of thought with regard to the successor states to former Yugoslavia:
(a) a lasting solution needs to be found to the problems in those countries, in particular as regards relations within the country between members of different ethnic communities and the relationship with neighbouring states, before EU accession can be granted;
(b) EU accession is urgently needed and is regarded as the best guarantee of peace, democracy, stability and economic development because the EU is expected to be able to make a significant contribution towards resolving problems, including relations between communities and with neighbouring states.
5. Ethnic diversity and conflicting interests
The area that was known at the beginning of the 20th century as Macedonia, which was divided up between Yugoslavia, Greece and Bulgaria following the disintegration of the Ottoman Empire, was characterised by a great diversity of peoples. In the northern part of Macedonia, on the territory of the Former Yugoslav Republic of Macedonia, the largest community speaks the Macedonian variant of the Slavic language group. In the north-west of the country, however, Albanian speakers are in a majority, making up about one quarter of the population. There are also smaller minorities such as Roma, Turks and Wallachians.
In other successor states to Yugoslavia, ethnic diversity, which exists on a smaller scale, led in the 1990s to violent conflicts and ethnic cleansing. By comparison with Croatia, Bosnia-Herzegovina and Serbia (especially Kosovo), conditions in the Former Yugoslav Republic of Macedonia have remained orderly and peaceful. Following a short-lived armed conflict in north-west Albania, agreements were concluded on local government decentralisation and, instead of Slav domination, ever increasing emphasis is being placed on the multiethnic character of the state.
Even prior to the 2001 conflict, an Albanian community party was represented in the government of the Former Yugoslav Republic of Macedonia. In the previous government, that was the Party for Democratic Integration (DUI), which emerged from the 2001 conflict. In the meantime, that party has become the largest and, in fact, the majority party among Albanian-speaking voters. The fact that this community’s largest party now bears government responsibility at local level only has generated tensions. In the Former Yugoslav Republic of Macedonia - unlike in multilingual states such as Belgium, Spain, the United Kingdom and Italy - there is no intermediate layer of administration between local authorities and national level in which a large regionally powerful party can play the dominant role. The DUI is demanding participation in government at national level, and takes the view that less account is being taken of Albanian interests than was provided for in the Ohrid Framework Agreement in 2001. In protest at this, it boycotted parliamentary sittings for a time. In the meantime, agreement has been reached between the largest government party, VMRO-DPMNE, and DUI on a set of 45 draft laws which must be adopted by qualified majority (the ‘Badinter majority’), and the parliamentary boycott has been ended.
6. Ending the dispute with Greece
The EU Member State Greece is very much interested in its northern neighbour. Greeks firms are the most important foreign investors there, and Greece is a supporter of rapid EU enlargement to include neighbouring and nearby states. The use of the name ‘Macedonia’ to identify the northern neighbouring state which became independent in 1991 has been rejected by Greece for many years, since this has been regarded as making a claim on part of Greek territory. Reference has been made exclusively to ‘Skopje’ (after the capital city) or ‘FYROM’ (the English abbreviation for Former Yugoslav Republic of Macedonia), or it is pointed out that, within the former Kingdom of Yugoslavia (1929-1941), the area was referred to as the province of Vardarska.
This Greek position is now being significantly modified. It is acknowledged that its northern neighbour is part of the area which used to be designated Macedonia and that the inhabitants identify with that name. In an interview with Dora Bakoyannis, Greek Minister for Foreign Affairs, the Athens newspaper 'Kathimerini' reported on 14 October 2007 that she is seeking prompt and definitive agreement involving use of the name 'Macedonia’. The Greek preference is now for a mutually acceptable composite name which indicates that it does not refer to Macedonia in its entirety, but, rather, only to the northern, elevated part now governed by the Former Yugoslav Republic of Macedonia. The soundings by Matthew Nimetz on behalf of the United Nations resumed in December 2007, with a visit to both capital cities. The name issue may be resolved before any decision in 2008 on NATO accession by the Former Yugoslav Republic of Macedonia could give rise to fresh sensitivities in that area. That agreement may also speed up continuation of the EU accession process, partly because, from that point onwards, Greece can be expected to become an important advocate of it.
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
27.2.2008
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
56
5
1
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Monika Beňová, Elmar Brok, Colm Burke, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Hanna Foltyn-Kubicka, Michael Gahler, Georgios Georgiou, Bronisław Geremek, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Klaus Hänsch, Richard Howitt, Jana Hybášková, Anna Ibrisagic, Metin Kazak, Maria Eleni Koppa, Helmut Kuhne, Joost Lagendijk, Vytautas Landsbergis, Johannes Lebech, Emilio Menéndez del Valle, Francisco José Millán Mon, Philippe Morillon, Pasqualina Napoletano, Vural Öger, Cem Özdemir, Justas Vincas Paleckis, Ioan Mircea Paşcu, Alojz Peterle, Hubert Pirker, Samuli Pohjamo, Bernd Posselt, Michel Rocard, Raül Romeva i Rueda, Libor Rouček, Jacek Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Hannes Swoboda, Charles Tannock, Geoffrey Van Orden, Ari Vatanen, Kristian Vigenin, Zbigniew Zaleski, Josef Zieleniec
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Mariela Velichkova Baeva, Cristian Silviu Buşoi, Giulietto Chiesa, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, David Hammerstein, Evgeni Kirilov, Jaromír Kohlíček, Erik Meijer, Nickolay Mladenov, Borut Pahor, Józef Pinior, Antolín Sánchez Presedo, Inger Segelström, Marcello Vernola
Заместник(ци) (чл. 178, пар. 2), присъствал(и) на окончателното гласуване
Renate Weber
