A6-0002/2008
7.1.2008
ДОКЛАД
относно стратегията на ЕС за осигуряване на достъп до пазари за европейските компании
(2007/2185(INI))
Комисия по международна търговия
Докладчик:
Ignasi Guardans Cambó
PE 396.713
СЪДЪРЖАНИЕ
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ..........................3
Explanatory statement ..............................................................................................13
СТАНОВИЩЕ на комисията по промишленост, изследвания и енергетика 18
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ ...................................21
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
относно стратегията на ЕС за осигуряване на достъп до пазари за европейските компании
( 2007/2185(INI) )
Европейският парламент,
– като взе предвид съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, озаглавено „Глобална Европа: Тясно сътрудничество за осигуряване на достъп до пазари за европейските износители“ ( COM(2007)0183 ),
– като взе предвид съобщението на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, озаглавено „Глобална Европа: конкурентоспособна в световен мащаб. Принос към стратегията на ЕС за растеж и заетост“ ( COM(2006)0567 ),
– като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено „Глобална Европа: инструменти за защита на търговията в променящата се световна икономика. Зелена книга за обществени консултации“ ( COM(2006)0763 ),
– като взе предвид резолюцията си от 28 септември 2006 г. относно икономическите и търговски отношения на ЕС с Индия
OВ C 306 E, 15.12.2006 г., стp. 400. ,
– като взе предвид резолюцията си от 25 октомври 2006 г. относно годишния доклад на Комисията до Европейския парламент относно антидъмпинговите мерки, мерките срещу субсидирането и предпазните мерки, предприети от трети страни по отношение на Общността (2004 г.)
OВ C 313 E, 20.12.2006 г., стp. 276. ,
– като взе предвид резолюцията си от 4 април 2006 г. относно оценката на кръга Доха след министерската конференция на СТО в Хонконг
OВ C 293 E, 02.12.2006 г., стp. 155. ,
– като взе предвид резолюцията си от 12 октомври 2006 г. относно икономическите и търговските отношения между ЕС и Меркосур с оглед на сключването на споразумение за междурегионално асоцииране
OВ C 308 E, 16.12.2006 г., стp. 182. ,
– като взе предвид резолюцията си от 1 юни 2006 г. относно трансатлантическите икономически отношения между ЕС и САЩ
OВ C 298 E, 08.12.2006 г., стp. 235. ,
– като взе предвид резолюцията си от 13 октомври 2005 г. относно перспективите пред търговските отношения между ЕС и Китай
OВ C 233 E, 28.09.2006 г., стp. 103. ,
– като взе предвид работния документ на службите на Комисията, придружаващ съобщението на Комисията, озаглавено „Икономически реформи и конкурентоспособност: основни послания на доклада относно конкурентоспособността на Европа за 2006 г. ( SEC(2006)1467 ),
– като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено „Изпълнение на Лисабонската програма на Общността: политическа рамка за укрепване на производството в ЕС – към по-интегриран подход за индустриална политика“ COM(2005)0474 ,
– като взе предвид заключенията на председателството от заседанието на Европейския съвет, състояло се на 23 и 24 март 2006 г.,
– като взе предвид резолюцията си от 15 март 2006 г. относно приноса към пролетното заседание на Европейския съвет през 2006 г. във връзка с Лисабонската стратегия
OВ C 291 E, 30.11.2006 г., стp. 321. ,
– като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено „ЕС-Китай: по-близки партньори, нарастващи отговорности“ ( COM(2006)0631 ) и придружаващия го работен документ, озаглавен „По-близки партньори, нарастващи отговорности: Политически документ относно търговията и инвестициите между ЕС и Китай: Конкуренция и партньорство“ ( COM(2006)0632 ),
– като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено „Изпълнение на Лисабонската програма на Общността – Съвременна политика за МСП за растеж и заетост“ ( COM(2005)0551 ),
– като взе предвид член 45 от своя правилник,
– като взе предвид доклада на комисията по международна търговия и становището на комисията по промишленост, изследвания и енергетика ( A6-0002/2008 ),
А. като има предвид, че Европейският съюз е основен участник в световната търговия и следва да остане лидер в глобалната икономическа система, за да може на свой ред да я направи по-справедлива и зачитаща в по-голяма степен екологичните и социални права,
Б. като има предвид, че Европейският съюз е най-големият износител в света и най-големият доставчик на услуги и следователно има силен интерес да гарантира отварянето на нови пазари на стоки, услуги и инвестиции,
В. като има предвид, че Европейският съюз следва да прилага по-амбициозни и устремени напред стратегии, за да може да откликва на предизвикателствата на глобализацията и да се справя с нарастващата конкуренция на по-големите нововъзникващи икономики, като същевременно запазва европейския икономически, регионален и социален модел,
Г. като изразява съгласие, че икономическата отвореност - както на националния пазар, така и в чужбина – е от жизненоважно значение за създаването на работни места и растеж и също така спомага за запазването на конкурентоспособността в международен план; и като има предвид, че следователно Европейският съюз, в рамките на стратегията за достъп до пазари, следва да продължава своята работа за отваряне на пазарите на ЕС и за насърчаване на своите търговски партньори да премахват собствените си бариери пред търговията и да продължават отварянето на техните пазари,
Д. като има предвид, че адекватният достъп до пазари на трети страни ще позволи на местните производители в Европейския съюз да останат на водещо място в областта на стоките и услугите с висока добавена стойност, да увеличават новаторството на своите продукти, да насърчават изобретателността, да защитават правата на интелектуалната собственост (ПИС) и да постигнат значителни икономии от мащаба,
Е. като има предвид, че тенденциите в международната търговия правят достъпа до пазари на трети страни също толкова важен, колкото е и защитата на пазарите на Европейския съюз от нелоялни търговски практики,
Ж. като има предвид, че либерализацията на търговията и нарастването на търговския обем насърчават международната конкуренция, но също така увеличават опасността от подлагането на стоките за износ на търговски бариери, които оказват вредно влияние върху международната конкурентоспособност на фирмите от Европейския съюз,
З. като има предвид, че е невъзможно конкурентоспособността на икономиката на Европейския съюз да не бъде засегната от протекционистично поведение, което не се основава на правила на Световната търговска организация (СТО), независимо от това дали е в или извън Общността,
И. като има предвид, че премахването на търговските бариери със сигурност ще повиши европейския износ на стоки и услуги и ще гарантира постоянен растеж на икономиката на Европейския съюз,
Й. като има предвид, че следва да се отчита неефективната защита на ПИС, включително географските обозначения и наименования за произход, от страна на търговските партньори на Европейския съюз в световен мащаб,
К. като има предвид, че е от изключителна важност да се прави разлика между a priori необоснованите търговски бариери, които произтичат от непоследователното прилагане в практиката на установени двустранни и многостранни търговски правила, и търговските бариери, които произтичат от легитимната законодателна и административна дейност на обществените органи, която води началото си от области, различни от търговията, но има неочаквани последствия за търговията,
Л. като има предвид, че обременяващите митнически процедури по вноса, износа и транзита, санитарните и фитосанитарните ограничения, необосновани от съществуващите правила на СТО, нелоялното използване на инструменти за защита на търговията (ИЗТ) и незадоволителната защита на ПИС, са очевидно a priori необосновани търговски бариери, които следва да се премахнат с цел улесняване на достъпа до пазари за европейските компании,
М. като има предвид, че въпреки огромните затруднения при даването на точна оценка на дела на търговията на Европейския съюз, възпрепятстван от ограниченията на чуждите пазари, е очевидно, че търговските бариери имат голямо въздействие върху общата резултатност на износа на Европейския съюз,
Н. като има предвид, че икономическото присъствие на Европейския съюз обикновено е по-силно в индустриализираните страни, където търсенето не е динамично, но е значително по-слабо в регионите с бърз икономически растеж и в нововъзникващите икономики, каквито са Китай и Индия,
О. като има предвид, че Европейският съюз обикновено се счита за много отворен и прозрачен пазар, който се занимава сериозно с разрешаването на въпросите за антиконкурентните форми на поведение и гарантира справедливи условия за всички вносни стоки, независимо от техния произход,
П. като има предвид, че високите тарифни ставки все още представляват значителна пречка за търговията, по-специално в отношенията с по-големите нововъзникващи икономики,
Р. като има предвид, че СТО, въпреки че е единственият ефективен форум за гарантиране на достъп до пазари и за постигане на лоялна и справедлива търговия в световен мащаб, продължава да не разполага с достатъчна регулаторна и обвързваща сила; като има предвид, че проекцията на европейския модел за управление може да спомогне за по-нататъшното развитие на подходящи правила и да гарантира една по-стабилна и обхватна регулаторна система за световната търговия,
С. като има предвид, че Комисията като цяло е заинтересована да гарантира, че търговското законодателство и практики, приети от нейните партньори, са в съответствие, доколкото това е възможно, с правилата на СТО и с други международни правила,
Т. като има предвид, че пречките за търговията и бариерите „зад граница” не само оказват отрицателно въздействие върху търговията със стоки, но също така в значителна степен засягат търговията с услуги и обществените поръчки,
У. като има предвид, че разрешаването на проблемите и по-високата ефективност при защитата на законните интереси и очаквания на промишлеността също така биха могли да окажат благотворно въздействие върху Европейския съюз по отношение на неговата предвидимост и доверието в него,
Ф. като има предвид, че изпълнението на целите на преразгледаната Лисабонска програма изисква промишлените сектори в Европейския съюз да постигнат и поддържат стабилни конкурентни позиции на световните пазари,
Х. като има предвид, че за да бъдат конкурентоспособни, предприятията и по-специално малките и средни предприятия (МСП) все повече разчитат на изследователската и развойна дейност, иновациите и ПИС,
Ц. като има предвид, че две от предпоставките за тази конкурентоспособност са надеждни и сигурни енергийни доставки, от една страна, и безпрепятствен достъп за предприятията в Европейския съюз до авангардни информационни и комуникационни технологии, от друга страна,
Общ преглед
1. Подчертава, че успешното изпълнение на една преразгледана и по-амбициозна стратегия за достъп до пазари, предназначена да отвори нови световни пазари за европейски продукти и услуги, има вероятност не само да разшири глобалната роля на Европейския съюз, но също така да запази съществуващите работни места и да създаде нови работни места в Европа, да насърчи конкурентоспособността на Европейския съюз и по този начин да даде съществен принос за постигането на целите на Лисабонската стратегия;
2. Припомня, че стратегията на ЕС за осигуряване на достъп до пазари е насочена специално към развитите и нововъзникващите икономики;
3. Подчертава, че резултатността на Европейския съюз в областта на износа както към развитите, така и към нововъзникващите икономики, често е спъвана от липса на реципрочност по отношение на условията за достъп до пазари, недостатъчна степен на спазване на международните търговски правила и разпространение на нелоялни търговски практики;
4. Настоятелно призовава Комисията да гарантира, че законните търговски интереси на Европейския съюз са защитени от неправомерни или нелоялни търговски практики на трети страни; и счита, че когато трети страни неоправдано ограничават достъпа на компании от Европейския съюз до своите пазари, Европейският съюз следва да предприеме бързи и твърди мерки;
5. Отбелязва нарастващото значение на въпроси, свързани с регулирането на международната търговия; призовава за по-голяма съгласуваност между разпоредбите и практиките на Европейския съюз и тези на основните му търговски партньори; и подчертава, че хармонизацията на разпоредбите и нормативните актове не следва да води до отслабване на законите в областта на здравеопазването, безопасността, околната среда или социалната сфера в Европа, а вместо това да доведе до приемането на по-добри разпоредби от страна на основните търговски партньори на Европейския съюз;
6. Призовава Комисията и държавите-членки да приемат дългосрочен подход по отношение на структурните нарушения, които по своята същност има вероятност да продължават или да се повтарят, дори след като Комисията е предприела мерки; настоятелно призовава Комисията да не пренебрегва случаи, при които не съществува вероятност от ранно премахване на бариерите, ако тяхното премахване въпреки всички е необходимо, за да бъдат възстановени условията на равнопоставеност по отношение на ключови чужди пазари;
7. Призовава Комисията да разглежда сериозните и систематични нарушения на споразуменията и правилата на СТО, както и на други разпоредби на международното търговско право, като изискващи своевременно отстраняване, и да гарантира, че прилагането на подобни правила не е подчинено на политически и икономически съображения, с изключение на съображенията, свързани с конкретния случай;
8. Настоятелно призовава третите страни да премахнат ограниченията за чуждестранна собственост по отношение на европейските компании и да отменят дискриминационните разпоредби;
9. Приветства предложения от Комисията подход за подбор на приоритетите за достъп до пазари, но настоятелно призовава да бъдат разгледани и други критерии, които биха гарантирали, че тази нова инициатива е в помощ на възможно най-голям брой икономически субекти в Европейския съюз, и по-специално на малките и средни предприятия (МСП), чието оцеляване неизбежно зависи от ясното определяне и ефективното прилагане на ПИС, както и от въвеждането на окончателни ограничения върху монополните приходи;
10. Подчертава, че успехът в борбата срещу търговските бариери ще стимулира инвестициите, производството и търговията в Европейския съюз и в световен мащаб, като, inter alia , прави условията за осигуряване на достъп до пазари по-прозрачни, предсказуеми и конкурентоспособни и установява или засилва връзката между Европейския съюз и международните пазари;
11. Вярва, че сключването на споразумения за свободна търговия (ССТ) с целевите държави на Европейския съюз ще бъде безсмислено, ако те не гарантират значителен достъп до пазари и действителен напредък в намаляването и евентуално окончателното премахване на нетарифните бариери, които, следва да се припомни, често нарушават търговията в по-голяма степен отколкото тарифните бариери;
Съобщението на Комисията
12. Приветства инициативата на Комисията за установяване на по-тясно сътрудничество за осигуряване на достъп до пазари за европейските износители, по-специално насочена към постигането на конкретни резултати за европейските предприятия чрез подобряване на достъпа до нововъзникващи пазари, на които предприятията се сблъскват с нови и сложни търговски и инвестиционни бариери; и приветства инициативата на Комисията за съгласуване на целите и инструментите на търговската политика и стратегията за достъп до пазари на Европейския съюз по начин, който ефективно използва потенциала на Съюза в областта на международната търговия и конкурентоспособността на световните пазари;
13. Приветства, по-специално, предложенията на Комисията за установяване на по-здрави връзки между Комисията, държавите-членки и бизнеса в ЕС за осигуряване на директна подкрепа за икономическите субекти при преодоляването на конкретните трудности, които те срещат в достъпа до пазарите на трети страни, по начин и в срок, който отговаря на реалностите в бизнеса;
14. Счита, че Комисията може да играе значителна роля за прилагането на новата стратегия за достъп до пазари, като гарантира съответната степен на координация между действията на национално и общностно ниво, обединява ресурси, които обикновено биха били разпръснати, и осигурява по-ефикасна защита на правата и интересите на европейските износители;
15. Счита, че Европейският съюз следва да играе незаменима роля за гарантирането на равни и справедливи условия в международната търговия в тясно сътрудничество с държавите-членки и като зачита принципа на субсидиарност и баланса на съществуващите компетенции;
16. Подчертава значението на периодичната качествена и количествена оценка на резултатите от стратегията за достъп до пазари с цел оценяване на нейната ефективност; призовава Комисията да разработи подходящ план за действие по отношение на достъпа до пазари и да представя на Парламента ежегоден доклад относно достъпа до пазари, подобен на доклада, който вече се представя относно инструментите за защита на търговията (ИЗТ);
17. Изразява съжаление, че в горепосоченото съобщение, озаглавено "Глобална Европа: Тясно сътрудничество за осигуряване на достъп до пазари за европейските износители“ са били пренебрегнати няколко разумни и основаващи се на опита препоръки, внесени от деловата общност; и настоятелно призовава Комисията да ги вземе предвид при прилагането на това съобщение;
Инициативи за достъп до пазари в Европейския съюз
18. Подчертава необходимостта от по-нататъшно сътрудничество между Комисията и държавите-членки с оглед обмен на информация и добри практики; призовава държавите-членки да създадат мрежи от национални или, ако е удачно, регионални центрове за подпомагане с оглед централизиране на информация и жалби, като се обръща специално внимание на интересите и потребностите на малките и средни предприятия (МСП);
19. Счита, че ефективността на подобни мрежи би се повишила значително, ако националните и местни промишлени асоциации, търговски камари, сдружения на малки и средни предприятия (МСП) и други служби за насърчаване на търговията, участват в процеса на създаването им;
20. Призовава Комисията и държавите-членки да засилят ролята на Консултативния комитет за достъпа до пазари (MAAC) и да гарантират постоянната връзка с комитета по член 133, Комисията за регулиране на търговските бариери и други съответни комитети;
21. Призовава Комисията да създаде система за постоянен диалог, който дава възможност на държавите-членки и, когато това е уместно, на регионите и други заинтересовани страни в Европа да обменят информация и да определят стратегии и приоритети;
22. Призовава Комисията при прилагане на своята стратегия за достъп до пазари да разгледа следното:
— назначаване на повече работещи в Брюксел служители в отдела, който се занимава с въпросите на достъпа до пазари;
— създаване на ефикасен регистър на жалбите в рамките на ГД "Търговия";
— разработване на структурирани насоки за преодоляване на всяка категория нетарифни бариери;
— създаване на център за подпомагане на държави-членки и компании (с отдел, посветен на МСП) в рамките на ГД "Търговия";
— преразглеждане и усъвършенстване на комуникационната политика във връзка с услугите за достъп до пазари, предоставени от Комисията, като се постави специално ударение върху МСП;
— увеличаване на броя на потенциалните потребители чрез предлагане на основна информация (например чрез брошури и листовки) на всички официални езици на Европейския съюз;
— усъвършенстване на Базата данни за достъп до пазари (MADB) за осигуряване на по-добро съответствие с потребностите на бизнеса и по-голяма достъпност за потребителите;
— подобряване на вътрешното сътрудничество, съгласуваността и комуникацията между службите на Комисията, които се занимават с въпросите на достъпа до пазари;
— гарантиране на участието на представители на деловата общност в Консултативния комитет за достъпа до пазари (MAAC);
— разработване на структурирани насоки за приоритетите, включително за това, върху кои пазари, сектори и бариери следва да се съсредоточи вниманието;
— засилване на нейната позиция в международните органи по стандартизация, като например Международната организация по стандартизация (ISO);
Инициативи за достъп до пазари в трети страни
23. Призовава за по-структурирана координация между Комисията и държавите-членки в трети страни, която би създала възможност за по-ефективно използване на дипломатическите и правителствените ресурси в областта на достъпа до пазари;
24. Подчертава необходимостта от предоставяне на ясен и амбициозен мандат на делегациите на Европейския съюз и на новосъздадените Екипи за достъп до пазари, намиращи се в трети страни; отново подчертава, че стратегията за достъп до пазари ще бъде успешна, само ако държавите-членки са готови да допринасят със собствени ресурси, както човешки, така и финансови, в зависимост от техните възможности, интереси и цели;
25. Призовава Комисията и държавите-членки да насърчават сътрудничеството с европейските търговски камари, търговски асоциации и служби на държавите-членки за насърчаване на търговията, намиращи се в трети страни, както и да гарантират съответния обмен на информация между делегациите, посолствата на държавите-членки, други правителствени органи за външна търговия и заинтересовани европейски бизнес асоциации;
26. Призовава Комисията да даде отново приоритет на предоставянето и, евентуално, на увеличаването на човешки ресурси, предназначени за делегациите на Европейския съюз, така че повече персонал да бъде на разположение за започване на работа, както и да осигури успешната дейност на екипите за достъп до пазари, по-специално в ключови делегации като, inter alia , Пекин, Ню Делхи, Москва и град Бразилия;
Секторни въпроси
27. Подкрепя създаването на специални инициативи в рамките на стратегията за достъп до пазари с оглед преодоляване на определени бариери в областта на услугите, обществените поръчки, инвестициите и ПИС, държавните помощи и други форми на субсидиране, както и за установяване на правила за конкуренция и съответното им прилагане в трети страни;
28. Настоятелно призовава Комисията и държавите-членки да гарантират, че МСП са в състояние да извлекат последователни изгоди от новите инициативи за достъп до пазари; призовава Комисията да определи действия ad hoc , насочени към засилване на присъствието на продукцията на МСП на пазарите на трети страни и защита на законните им права срещу пристрастни практики на трети страни;
Многостранният подход
29. Подчертава потребността от установяване на взаимодействие с основните търговски партньори на Европейския съюз (като Съединените американски щати, Канада и Япония) с оглед определяне на обща стратегия за достъп до пазари и подготовка на така необходимото многостранно споразумение относно достъпа до пазари;
30. Отново подчертава необходимостта от по-нататъшно насърчаване на по-тясното международно сътрудничество в сферата на регулирането и сближаването, за да се премахне разточителното дублиране и да се намалят разходите за потребителите, промишлеността и правителствата; призовава Комисията да насърчи постепенното сближаване на стандартите и разпоредбите на Европейския съюз и неговите търговски партньори, както на многостранна, така и на двустранна основа;
31. Настоятелно призовава Комисията да подкрепи изграждането на специални механизми в рамките на СТО, позволяващи по-бързо разрешаване на проблемите във връзка с нови и възникващи нетарифни бариери; в тази връзка Комисията следва да насърчава други търговски партньори да използват по-широко процедурите за уведомление съгласно споразуменията относно техническите пречки пред търговията (ТПТ);
32. Настоява за неотклонно прилагане и гарантиране на спазването от страна на трети страни на техните задължения по СТО, като това право се упражнява съгласно механизма на СТО за разрешаване на спорове;
Поглед в бъдещето
33. Счита, че с изключение на случаите когато това е оправдано от загриженост за развитието, Европейският съюз следва да полага най-енергични усилия за осигуряване на отстъпки от своите търговски партньори, които са на равнище на развитие, съизмеримо с това на неговите държави-членки;
34. Настоятелно призовава Комисията да включи в новото поколение споразумения за свободна търговия (ССТ) и в други споразумения, които оказват въздействие върху търговията, ясни разпоредби за прилагане и разрешаване на спорове, специално предназначени за преодоляване на бариери "зад граница";
35. Приканва търговските партньори на Европейския съюз да премахнат всички бариери, които ограничават достъпа до пазари за стоки и услуги, като вместо това оптимизират взаимните търговски възможности на основата на реципрочност, включително посредством задоволителното прилагане на мерки за отваряне на пазара, които са резултат от двустранни, регионални и многостранни преговори;
36. Призовава Комисията да представя ежегодно на Европейския парламент доклад за напредъка и резултатите на стратегията за достъп до пазари, като обръща особено внимание на определените приоритети;
o
o o
37. Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, на Комисията и на правителствата и парламентите на държавите-членки.
Explanatory statement
The communication entitled ‘Global Europe: a stronger partnership to deliver market access for European exporters’, issued by the Commission on 18 April 2007, unquestionably marks a significant step towards better and more effective protection of Europe’s global trading interests.
EU external trade policy, initially neglected by the ‘Lisbon strategy’, has in recent years, returned conspicuously to the fore as a focus of topical interest. Globalisation has cast doubt on the long-established equilibrium and necessitated a profound rethink of the EU’s aims and priorities, both internal and external.
The competitiveness of European industry certainly needs to be placed at the heart of the Community agenda. If European firms can be made more competitive, it will be possible to create skilled jobs, secure Europe’s economic growth, guarantee the survival of the European welfare system, and ensure that the EU can remain a major trading power in the 21st century.
Over the past few years the Commission has pinned many of its hopes on a satisfactory outcome to the Doha Round negotiations and often underestimated the contribution that commercial policy could make to the success of the Lisbon strategy. The failure of the multilateral negotiations and the rather fruitless European initiatives in the area of competitiveness have lately compelled the EU to revise its approach from top to bottom; the Lisbon strategy was thus altered in 2005, and a communication, ‘Global Europe: competing in the world’, published in 2006.
One of the central aspects of ‘Global Europe’ is undoubtedly market access. The reasons for this are many and varied. The EU is the world’s biggest exporter of goods, the main provider of services, and the leader in the field of public procurement and financial and insurance services. It is, in other words, a great trading power oriented towards exports.
Europe’s competitiveness is due to the quality of its labour force, a tradition of excellence dating back many centuries, and a very largely competition-driven single market on which unfair trading practices are severely punished. The very high degree of openness and transparency on the Community market is not, however, matched by the markets of Europe’s main trading partners.
The problems lie especially in the emerging countries, which are recording the highest economic growth rates and constitute some of the most promising markets for European goods and services. This is a particularly important point, given that the EU’s trading presence is far more substantial in virtually ‘saturated’ industrialised countries such as the United States than in emerging countries like China and India. Better access to foreign markets for high value added European products and services could help halting Europe’s current industrial decline and greatly benefit economic growth and employment.
The multilateral negotiations and the establishment of the WTO have done some good in that they have served to reduce, if not eliminate, the tariff barriers that once hampered the development of world trade.
As far as non-tariff barriers are concerned, however, the picture is not so rosy. On account of baffling customs procedures, discriminatory health or technical regulations, various administrative obstacles, serious infringements of intellectual property rights, and restrictive practices regarding public procurement or foreign investment, access to the markets of certain non-EU countries is an extremely difficult and expensive matter, especially for SMEs with limited funds and resources.
Doing away with non-tariff barriers is easy. But just as the heads of the mythical Hydra kept growing back, so are new obstacles being created every day, and they are becoming increasingly more sophisticated and difficult to remove. In fact non-tariff barriers vary so widely, that their impact on world trade cannot be reliably assessed. But even without accurate figures, it is reasonable to suppose that they have very serious repercussions on Europe’s export performance and must consequently be fought with the utmost determination.
The removal of these restrictions on trade would help not only the more industrialised countries, but also, and above all, the developing countries, which, because of their relative economic weakness and dearth of resources, are to all intents and purposes powerless in the face of abusive practices.
Although your rapporteur – endorses the substance of the communication on market access, he also feels compelled to point out that the Commission could have done more and should have been bolder.
The Commission apparently is not concerned by the number of officials dealing with market access, either in the EU or in non-EU countries (in a large delegation such as the one based in Beijing, for example, commercial counsellors make up just 7% of the staff). Nor does the communication say anything about any funds earmarked with a view to setting up a European information and support system for exporting firms; and it ought, moreover, to have paid greater heed to the proposals from the business world.
Many of the innovations mentioned in the communication require the active participation of the Member States. Unless they participate enthusiastically and without reservations, the new market access strategy outlined by the Commission is doomed to failure. Member States must therefore purposefully shoulder their responsibilities and provide the economic and human resources needed for the initiative to succeed. Those resources are to some extent already available, but they are woefully underused. Pooling national trade resources, exchanging information on a regular basis, and setting up an effective network with all those involved in support to trade (at national or regional level): all those are actions that could help promoting the external competitiveness of Europe as a whole.
The Commission has an important role to play. Europe must speak with one voice and work out a consistent political approach to those trading partners which are reluctant to open up their markets. The Commission should undertake the task of mobilising resources which might otherwise be squandered and organising EU initiatives, without, however, encroaching on roles and duties that should fall to Member States. In addition, a ‘complaints office’ should be set up to receive complaints and pass them on, if need be, to the proper national authorities.
The Commission should also improve its communication policy where market access is concerned by holding seminars and discussion forums in Brussels and Member States, offering better basic services (for example brochures or instructions in all European languages), and organising training for officials and business representatives serving on market access teams in non-EU countries or responsible for market access in Member States. The dialogue with Member States should be carried on through the Market Access Advisory Committee, which should be given greater powers of initiative and guidance.
The Madb (Market Access Database) is a useful tool for measures to combat non-tariff barriers. Its usefulness could, however, be enhanced by making the system more user-friendly and expanding it to include content and information relevant to businesspeople and special sections on services and public procurement.
The Commission should, furthermore, base its action on an accurate assessment of the economic interests at stake, in which the interest of the European economy as a whole should take precedence over the interests – albeit legitimate – of specific individuals and sectors. It would also be highly desirable to strengthen the initiatives aimed at SMEs: otherwise the danger would be that the benefits of the renewed Community commitment to market access might be confined to a small number of strong, influential economic sectors, without extending to those firms which today still account for most of the European economic fabric and are more likely to be hit by the restrictive practices laid down in other quarters.
The EU must not be afraid to defend its legitimate interests, whether through a more coherent and resolute commercial and diplomatic policy or by employing the means afforded by the WTO or provided for under regional or bilateral agreements (the WTO dispute settlement body being an obvious example).
The new generation of trade agreements should include safeguard clauses allowing the EU to remove non-tariff barriers without delay and at the lowest possible cost to business operators and European taxpayers.
A successful outcome to the Doha negotiations could have led to breakthroughs in terms of market access. Without neglecting negotiations on bilateral agreements with Europe’s main trading partners, the Commission should press for a framework agreement whereby specific regulation could be brought to bear on matters related to non-tariff barriers and settlements reached rapidly whenever disputes arose on account of a failure to enforce, or non-compliance with, the agreement.
Some points should have been discussed in more depth, including the obligation for WTO member countries to notify any measures likely to obstruct trade, and the establishment of an ad hoc arbitration body to settle disputes and, where appropriate, authorise retaliatory trade measures.
Another way to lessen the impact of non-tariff barriers is to harmonise the regulations of WTO member countries. The progress achieved in the Transatlantic Regulatory Dialogue with the United States should encourage the Commission to bring other trading partners within the scope of this initiative.
Finally, the efforts to combat barriers to trade depend on better international consultation. Securing competition-driven open markets helps the entire world economy, no matter where producers of goods and services might be based. This principle holds good both within the EU (European societies should cooperate more closely among themselves) and outside, for countries sharing the same trading interests.
Parliament has a key role to play in shaping the EU’s trading priorities. Permanent consultations should be organised with the relevant parliamentary committee; an annual report (along the lines of the arrangement applying to trade defence instruments) should be drawn up on the system implemented by the Commission; and, where appropriate, the EP should be involved in initiatives and high-level missions aimed at settling market access disputes: these would all be desirable steps to take, not least to help prepare for entry into force of the new ‘constitutional’ treaty.
Conclusions and recommendations
The new market access strategy outlined by the Commission marks a significant step forward, but it is not enough. The Commission has had the merit of reopening the market access debate, but, together with the Member States, it has to do more, and above all be bolder, if it intends to make a success of this initiative.
The communication must accordingly be ‘fleshed out’ to encompass new ideas and the new input required in the light both of business needs and of experience on the ground. The market access teams and the Madb in non-EU countries cannot succeed unless they are given the necessary backing by the Commission and national governments and prove capable of offering a real service to European industry. European businesses, especially SMEs, must be put in a position to take advantage of the Commission’s services, and the way to make that happen lies in a more effective information policy and more fully developed national and regional support.
The external aspects of the communication undoubtedly need to be strengthened. In addition to more purposeful use of the means already available, new multilateral or bilateral instruments need to be provided (respectively in the WTO and by concluding free trade or partnership and cooperation agreements) so as to enable non-tariff barriers to be removed and effective action taken to stamp out abuses.
It would also be desirable to work in closer coordination with other industrialised countries, establish regulatory dialogues, and gradually harmonise technical and health regulations, without weakening the protection afforded to European citizens.
27.11.2007
СТАНОВИЩЕ на комисията по промишленост, изследвания и енергетика
на вниманието на комисията по международна търговия
по стратегията на ЕС за осигуряване на достъп до пазари за европейските дружества
( 2007/2185(INI) )
Докладчик по становище:
Edit Herczog
ПРЕДЛОЖЕНИЯ
Комисията по промишленост, изследвания и енергетика приканва водещата комисия по международна търговия да включи в предложението за резолюция, което ще приеме, следните предложения:
- като взе предвид своята резолюция от 22 май 2007 г. за Глобална Европа – външни аспекти на конкурентоспособността
Приети текстове, P6_TA(2007)0196 . ,
А. като има предвид, че изпълнението на целите на преразгледаната Лисабонска програма изисква промишлените сектори в Европейския съюз да постигнат и поддържат стабилни и конкурентоспособни позиции на световните пазари;
Б. като има предвид, че за да бъдат конкурентоспособни, предприятията и по-специално малките и средните предприятия все повече разчитат на изследователската и развойна дейност, иновациите и правата на интелектуална собственост;
В. като има предвид, че две от предпоставките за тази конкурентоспособност са надеждни и сигурни енергийни доставки, от една страна, и безпрепятствен достъп за предприятията в ЕС до авангардни информационни и комуникационни технологии, от друга;
Г. като има предвид, че ЕС, в качеството си както на интегриран пазар, така и на международна организация, може да окаже ефективен принос чрез своя експертен опит и влияние при водене на преговори към усилията на предприятията в ЕС да получат достъп до пазарите в трети страни;
1. Приветства инициативата на Комисията за съгласуване на целите и инструментите на търговската политика и стратегията за пазарен достъп на ЕС по начин, който ефективно използва потенциала на ЕС в областта на международната търговия и конкурентоспособността на световните пазари;
2. Изтъква значението на целенасоченото и обособено по теми (а не сектори) определяне на приоритетното значение на действията за насърчаване на конкурентоспособността на предприятията на ЕС на външните пазари и специално подчертава необходимостта от развитие и ефективно прилагане на правилата за защита на интелектуалната собственост;
3. Призовава държавите-членки, стопанските асоциации и други представителни организации съвместно с Комисията да повишат усилията си и да спомогнат за сътрудничеството, определянето на критерии и обмена на „ноу-хау“ и най-добри практики, за да може обмененият „ноу-хау“ в областта на търговията в ЕС да бъде от по-голяма полза за интересите на предприятията в ЕС, по-специално малките и средните предприятия, извършващи дейност на пазари в трети страни.
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
22.11.2007
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
36
0
0
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Jan Březina, Jerzy Buzek, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Den Dover, Nicole Fontaine, Adam Gierek, Norbert Glante, Umberto Guidoni, András Gyürk, David Hammerstein, Erna Hennicot-Schoepges, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Anne Laperrouze, Eluned Morgan, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Radu Ţîrle, Patrizia Toia, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Neena Gill, Lambert van Nistelrooij, Vladimir Urutchev
Заместник(ци) (чл. 178, пар. 2), присъствал(и) на окончателното гласуване
Holger Krahmer, Umberto Pirilli
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
18.12.2007
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
22
5
1
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Francisco Assis, Graham Booth, Daniel Caspary, Christofer Fjellner, Ignasi Guardans Cambó, Jacky Hénin, Syed Kamall, Sajjad Karim, Alain Lipietz, Caroline Lucas, Marusya Ivanova Lyubcheva, Erika Mann, David Martin, Vural Öger, Georgios Papastamkos, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Peter Šťastný, Robert Sturdy, Gianluca Susta, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Iuliu Winkler, Corien Wortmann-Kool
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Stavros Arnaoutakis, Jean-Pierre Audy, Jens Holm, Jan Marinus Wiersma,
Заместник(ци) (чл. 178, пар. 2), присъствал(и) на окончателното гласуване
Guy Bono, Ulrich Stockmann
