P6_TA(2007)0262
Икономически и търговски отношения между ЕС и Русия
A6-0206/2007
Резолюция на Европейския парламент от 19 юни 2007 г. относно икономическите и търговски отношения между ЕС и Русия ( 2006/2237(INI) )
Европейският парламент
, –
като взе предвид Споразумението за партньорство и сътрудничество, установяващо партньорство между Европейските общности и техните държави-членки, от една страна, и Руската федерация, от друга страна (СПС), OВ L 327, 28.11.1997 г., стр. 1.
, което влезе в сила на 1 декември 1997 г. и чийто срок изтича през 2007 г.
–
като взе предвид протокола към Споразумението за партньорство и сътрудничество, установяващо партньорство между Европейските общности и техните държави-членки, от една страна, и Руската федерация, от друга страна, за отчитане на присъединяването на Чешката република, Република Естония, Република Кипър, Република Латвия, Република Литва, Република Унгария, Република Малта, Република Полша, Република Словения и Словашката република към Европейския Съюз OВ L 185, 6.7.2006 г., стр. 17.
,
–
като взе предвид протокола към Споразумението за партньорство и сътрудничество, установяващ партньорство между Европейските общности и държавите-членки, от една страна, и Руската федерация, от друга страна, за да отчете присъединяването на Република България и Румъния към Европейския съюз OВ L 119, 9.5.2007 г., стр. 32.
,
–
като взе предвид целта на ЕС и Русия, установена в съвместната декларация, публикувана след срещата на върха в Санкт Петербург, която се проведе на 31 май 2003 г., за създаване на общо икономическо пространство, общо пространство на свобода, сигурност и правосъдие, пространство на сътрудничество в областта на външната сигурност и пространство за изследователска дейност и образование, включително културни аспекти,
–
като взе предвид публикуваната по-късно Пътна карта за общо икономическо пространство (ОИП), приета на срещата на върха между ЕС и Русия, проведена в Москва на 10 май 2005 г.,
–
като взе предвид Споразумението между ЕС и Русия в края на двустранните преговори за достъп до пазара за присъединяването на Руската федерация към Световната търговска организация (СТО), подписано на 21 май 2004 г.,
–
като взе предвид съобщението на Комисията до Европейския съвет и Европейския парламент от 10 януари 2007 г., озаглавено "Енергийна политика за Европа" ( COM(2007)0001 ),
–
като взе предвид Предложение за Решение на Съвета и правителствата на държавите-членки на ЕС на среща със Съвета относно подписването и временното изпълнение на Споразумението под формата на размяна на писма относно "Договорени принципи за модернизация на съществуващата система за използване на транссибирските маршрути" между Европейската общност и държавите-членки, от една страна, и Руската федерация, от друга ( COM(2007)0055 ),
–
като взе предвид Европейската енергийна харта, подписана на 17 декември 1991 г. и последвалия Договор за енергийната харта, подписан на 17 декември 1994 г. ОВ L 69, 9.3.1998 г., стр. 26.
и влязъл в сила през април 1998 г.,
–
като взе предвид устава на Съвета на Европа, подписан в Лондон на 5 май 1949 г.,
–
като взе предвид заключенията на председателството на Европейския съвет в Брюксел, проведен на 15 и 16 юни 2006 г. 10633/1/06 REV1.
,
–
като взе предвид резултатите от 18-та среща на върха между ЕС и Русия, проведена в Хелзинки на 24 ноември 2006 г.,
–
като взе предвид заключенията на председателството на Европейския съвет в Брюксел, проведен на 8 и 9 март 2007 г.,
–
като взе предвид меморандума за разбирателство (MoU) между Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР) и Европейската комисия, подписан на 15 декември 2006 г.,
–
като взе предвид Кръглата маса на индустриалците от ЕС и Русия, чието създаване беше одобрено по време на срещата на върха между ЕС и Русия през юли 1997 г.,
–
като взе предвид диалога по енергийни въпроси между ЕС и Русия, започнат по време на Шестата среща на върха между ЕС и Русия, която се състоя в Париж на 30 октомври 2000 г.,
–
като взе предвид срещата на върха между ЕС и Русия, проведена на 18 май 2007 г. в Самара, Русия,
–
като взе предвид своята резолюция от 16 ноември 2006 г. относно Балтийска стратегия за Северното измерение
Приети текстове
, P6_TA(2006)0494 .
,
–
като взе предвид своята резолюция от 23 март 2006 г. относно сигурността на енергийните доставки в Европейския съюз ОВ C 292 E, 1.12.2006 г., стр. 112.
,
–
като взе предвид член 45 от своя правилник,
–
като взе предвид доклада на Комисията по международна търговия и становището на Комисията по външни работи и Комисията по икономически и парични въпроси ( A6-0206/2007 ),
A.
като има предвид, че Руската федерация е член на Съвета на Европа и следователно е поела ангажимент да работи за постигане на целите на Съвета, които включват, по-конкретно, насърчаване на демокрацията и утвърждаване на демократична стабилност в Европа чрез подпомагане на политически, правни и конституционни реформи на национално, регионално и местно ниво;
Б.
като има предвид, че основополагащите принципи, които ръководят икономическите и търговските отношения между ЕС и Руската федерация, трябва да са взаимност, дълготрайност, прозрачност, предсказуемост, надеждност, недискриминационна политика и добро управление;
В.
като има предвид, че Русия е подписала, но все още не е ратифицирала Договора за енергийната харта, с който на международно равнище се създава обща правна рамка в областта на търговията, защитата на инвестициите, транзита, енергийната ефективност и разрешаването на конфликти в енергийния сектор;
Г.
като има предвид, че в Европейския съюз държавите-членки трябва да изготвят единна и съгласувана позиция относно икономическите и търговските отношения на ЕС с Русия с оглед започването на преговори за ново СПС;
Д.
като има предвид, че отношенията между ЕС и Русия имат огромен икономически потенциал, както и че и двете страни биха спечелили от задълбочена икономическа интеграция и добросъседски отношения; като има предвид, че сътрудничеството между ЕС и Русия е от решаващо значение за осигуряването на стабилност във всички области от общ и съвпадащ интерес;
Е.
като има предвид, че общата търговия между ЕС и Русия достигна над 166 млрд. EUR през 2005 г., а положителният търговски баланс на Русия представлява около 8 % от нейния БВП, т.е., приблизително 50 млрд. EUR, като има предвид, че Русия е третият по значение търговски партньор на ЕС, с който ЕС осъществява 7,3 % от своята търговия, и че ЕС е най-важният търговски партньор на Русия, с който страната осъществява 52,9 % от своята търговия;
Ж.
като има предвид, че общите преки чуждестранни инвестиции (ПЧИ) в Русия през 2006 г. възлизат на 31 млрд. щатски долара в сравнение с 14,6 млрд. щатски долара през 2005 г.; като взе предвид, че ПЧИ на ЕС в Русия са се увеличили над два пъти – от 2,5 млрд. EUR през 2002 г. на 6,4 млрд. EUR през 2004 г., което прави ЕС най-важният чуждестранен инвеститор в Русия;
З.
като има предвид, че търговските чуждестранни предприятия в определени области, например търговци на едро и дребно, които през 2005 г. са осъществили 38,2 % от общите ПЧИ в Русия, са се увеличили в резултат от нарасналото вътрешно потребление в Русия;
И.
като има предвид, че 90-те години бяха характеризирани с хиперинфлация и с обезценяване на рублата в размер на 75 %, което почти доведе Руската федерация до състояние на фалит;
Й.
като има предвид, че от февруари 2005 г. насам руските паричните власти, опират рублата на валутна кошница, в която еврото заема нарастващо значение (40 % към средата на 2006 г.; вероятно 52 % в края на 2007 г. и факта, че понастоящем те притежават над 100 милиарда резерв в евро;
К.
като има предвид, че икономическото възстановяване на Русия и е позволило не само да изплати всичките си дългове към Международния Валутен Фонд (МВФ) и Парижкия клуб, но също така да създаде резервен фонд, натрупал над 100 млрд. щатски долара от 2004 г насам;
Л.
като има предвид, че чуждестранните инвестиции в областта на енергетиката са намалели от 85 % от общите инвестиции през 1996 г. на едва 60 % от общите инвестиции;
М.
като има предвид, че производството и транзита на енергия в Черноморския регион, са от стратегическо значение по отношение доставките на енергия на Европейския съюз, както и че енергетиката е област, в която е налице съществено сътрудничество в рамките на Организацията за черноморско икономическо сътрудничество (ЧИС), сред чиито създатели е именно Русия;
Н.
като има предвид, че ЕС средно внася приблизително 28 % от енергията, от която се нуждае, от Руската федерация, като някои държави внасят до 100 % от нужния им газ от Русия, както и като има предвид, че търговията, свързана с енергията, съставлява около 65 % от вноса от Русия в ЕС;
О.
като има предвид, че Европейският съюз е регионът, за който най-много заявки за Права на Интелектуална Собственост (ПИС) са подадени от страна на Русия – 37 % от заявките за патент и 41 % от тези за търговска марка;
П.
като има предвид, че Руската федерация, макар вече да е сключила със Съединените щати изискваното от СТО двустранно Споразумение за достъп до пазара, подписано на 19 ноември 2006 г., трябва да сключи и окончателни споразумения с Виетнам, Камбоджа и Грузия и да приключи многостранните преговори, за да изпълни всички необходими предпоставки за присъединяване към СТО;
Р.
като има предвид, че Руската федерация трябва да приключи многостранните преговори, за да може да стане член на СТО;
С.
като има предвид, че споразумението между ЕO и Русия за модернизация на съществуващата система за използване на транссибирските маршрути е разрешило проблема с таксите за прелитане над Сибир, наложени от Руската федерация на превозвачи от ЕО за полети над руска територия; като има предвид, че споразумението ще засили сътрудничеството в областта на транспорта в рамките на ОИП между ЕС и Русия;
Общи бележки
1.
Припомня общото членство на Русия и държавите-членки на ЕС в Съвета на Европа; подкрепя развитието на политическия плурализъм в Русия и счита, че положението на човешките права в Русия трябва да представлява неразделна част от политическия дневен ред на отношенията ЕС-Русия;
2.
Подчертава, че връзките между ЕС и Русия се намират в критичен етап; поради тази причина призовава за конструктивни и насочени към постигане на резултати отношения между Русия и ЕС, но не и на каквато и да цена; посочва, че Европейският съюз споделя с Русия не само икономически и търговски интереси, ангажираност с демокрацията, правата на човека и принципа на правовата държава, но и стремежа да действа на международната сцена и в общите съседни райони; при все това изразява съжаление за това, че ЕС и Русия не са успели да преодолеят липсата на доверие помежду си;
3.
Счита, че членството на Русия и държавите-членки на ЕС в Съвета на Европа укрепва техните общи ценности и ангажираност с неговите цели, установени в неговия статут и конвенции: да се разширят и защитават правата на човека, да се насърчава демокрацията и да се подкрепя принципа на правовата държава в цяла Европа; поощрява както държавите-членки на ЕС, така и Русия, да участват активно в Съвета на Европа, тъй като това е основа за осъществяването на практика на тези цели; отбелязва големия брой дела, заведени срещу Русия в Европейския съд по правата на човека; подчертава ролята на този съд за налагане спазването на задълженията на държавите-членки на Съвета на Европа;
4.
Отбелязва, че Руската федерация е създала в общи линии положителна макроикономическа среда, която е допринесла за впечатляващ икономически растеж след кризата през 1998 г.; припомня обаче че този растеж може да бъде отдаден предимно на значителното повишение на цените на енергията в световен мащаб;
5.
Признава икономическите и други съпътстващи политически реформи, а именно в данъчната система, системата на фискалния федерализъм, държавната администрация и регулирането на финансовата система, които бяха осъществени в Русия през последните години; въпреки това е убеден, че са необходими по-нататъшни структурни реформи, а именно в здравеопазването, образованието, газовия сектор, банковата система и по-общо в областта на осигуряване спазването на правовата държава и приканва Руската федерация да продължи реформите, които ще бъдат от полза както за руснаците, така и за европейците, и чрез които ще се увеличи привлекателността на Руската федерация за международните инвеститори, и по-специално европейските, а също така ще имат значително влияние за икономическия растеж, като същевременно се позволи на Руската федерация да се ползва от чуждестранното ноу-хау; подчертава, че всяка следваща законодателна реформа трябва да се извърши в съответствие с международните стандарти;
6.
Счита, че ефикасното и всеобхватно икономическо сътрудничество между Русия и ЕС трябва да се основава на високи стандарти за демокрация и върху принципите на свободния пазар и призовава Русия да продължи с пазарните реформи, да се въздържа от политизирането на икономиката и да зачита независимостта на публични и частни институции;
7.
Изтъква значението на последователното и ефективното прилагане на законите и разпоредбите; изразява загриженост от липсата на предсказуемост при прилагането на разпоредбите от страна на властите, включително съдилищата, и неизпълнението на съдебните решения; призовава руските власти да предприемат необходимите мерки, за да променят това положение;
8.
Призовава Русия да се бори по-активно с корупцията и най-вече да се съсредоточи върху борбата срещу основните причини за това явление;
9.
Убеден е, че трябва да се разработят, където е уместно, хармонизирани и съвместими стандарти, нормативни изисквания и процедури за оценка на съответствието;
10.
Насърчава Руската федерация да осигури ефективно прилагане на конвенциите на Международната Организация на Труда и да предприеме всички необходими мерки за ефективна борба със социалния дъмпинг; насърчава Руската федерация да направи същото по отношение на спазването на Протокола от Киото, за да се бори с всички форми на екологичен дъмпинг;
11.
Приветства подписването на споразумението в Сочи по време на срещата на върха между ЕС-Русия на 25 май 2006 г. относно опростяване на издаването на визи, както за руските граждани, така и за гражданите на ЕС, и за прилагане на по-гъвкава политика при повече от едно влизания с цел работа, като например на бизнесмени, което допринася за опростяването на контактите и подобряването на търговските отношения;
12.
Подчертава, че засилените икономически отношения ще обосноват необходимостта от по-амбициозни мерки за улесняване на издаването на визи, които да обхващат
bona fide
пътници извън предварително определените категории, и либерализация в дългосрочен план;
Регулаторна рамка – рамка за сътрудничество
13.
Подчертава значението, което присъединяването на Русия към СТО има и за ЕС и неговото отражение върху либерализирането на търговията, както и за ангажимента на страната да се придържа към разпоредбите на организацията и е уверен, че членството в СТО ще бъде важен сигнал за чуждите и руските инвеститори, ще стимулира икономическия растеж в Русия и ще засили търговския обмен с ЕС; настойчиво призовава Руската федерация не само да предприеме действия за сключване на останалите двустранни Споразумения за достъп до пазара, изисквани от СТО, но и да изпълни и реализира ангажиментите си по силата на споразуменията, които вече е подписала, като например споразумението с ЕО;
14.
Призовава Руската федерация в рамките на бъдещото й присъединяване към СТО, да разреши проблема, свързан с експортните мита върху дървения материал за скандинавските страни, да премахне понастоящем съществуващото различие между митата за вътрешния пазар на Русия и световните пазарни цени, както и проблемите, свързани с железопътните тарифи, които се определят според местоназначението, по-специално по отношение балтийските страни, тъй като това се счита за дискриминационно;
15.
Счита, че присъединяването към СТО ще доведе до по-задълбочена икономическа интеграция между ЕС и Русия в рамките на ОИП; призовава Комисията да обмисли договарянето на евентуално Споразумение за свободна търговия (ССТ) след присъединяването на Русия към СТО;
16.
Подчертава необходимостта от конструктивен диалог между ЕС и Русия и изтъква значението на установяване на ОИП и по-нататъшно развитие на целите, договорени в Пътната карта за ОИП, особено по отношение на създаването на отворен и интегриран пазар между ЕС и Русия;
17.
Счита, че напредъкът при изпълнение на Пътната карта трябва да продължи паралелно с преговорите за ново СПС; настойчиво призовава Комисията и държавите-членки да съсредоточат усилията си върху започване на преговори по ново СПС; изисква да бъде своевременно и официално информиран за напредъка, постигнат в това отношение;
18.
Счита, че ако преговорите с Русия относно новото СПС не постигнат конкретен резултат, ЕС следва да обмисли алтернативен подход, основан на ускоряването на текущата дейност по договорените пътни карти в рамките на четирите общи пространства, и на определянето на обща линия на поведение в областта на политическото сътрудничество;
19.
Подчертава, че напредъкът в областите на общото пространство на свобода, сигурност и правосъдие, пространство на сътрудничество в областта на външната сигурност и пространство на образование, изследвания и технологично развитие,, включително междукултурния диалог и сътрудничество, ще има значително социално-икономическо въздействие и би намалил риска от междудържавен конфликт; подчертава необходимостта руското правителство да увеличи своите усилия в тази насока;
20.
Счита, че политиката на Руската федерация по отношение защитата на чуждестранните инвестиции трябва да отбележи напредък, така че да бъде съгласувана с международно признатите стандарти от ОИСР, и да даде възможност на Европейския съюз да започне преговори за сключването на споразумения в областта на защитата и насърчаването на инвестициите;
Търговия, достъп до пазара и инвестиции
21.
Подчертава значението на подобряването на инвестиционния климат в Русия; счита, че това може да се постигне единствено чрез насърчаване и спомагане за недискриминационни, прозрачни и предсказуеми условия за бизнес, основани на силни демократични ценности; подчертава в допълнение, че съществува необходимост от по-малка бюрокрация и насърчаването на двустранни инвестиции;
22.
Отбелязва представения неотдавна в Руската федерация проектозакон, който разрешава на правителството да отхвърли чуждестранни оферти за придобиване на мажоритарни дялове в руски компании, като така се забранява чужди фирми да притежават повече от 49 % от компании, работещи в 39 стратегически индустрии; поставя под съмнение самия закон, както и избора и нарастващия брой индустрии, които са категоризирани като стратегически и важни за националната сигурност; счита, че не представлява стъпка към подобряване на инвестиционния климат и повдига основни въпроси относно ролята на държавата в условията на пазарна икономика и конкуренция в ключовите сектори на икономиката;
23.
Подчертава, че на взаимна основа трябва да се улесни учредяването и дейността на търговски дружества; отбелязва, че ЕС е отворен за инвестиции от Русия, както се вижда от увеличеното присъствие на руски фирми в ЕС, особено в енергийния и стоманодобивния сектор; следователно призовава на чуждестранните компании, действащи в секторите за природни ресурси в Русия, да се предоставят същите права за достъп, каквито имат руските компании;
24.
Отбелязва, че в Русия държавната търговия продължава да се развива успешно в някои икономически сектори;
25.
Отбелязва създаването на т.нар. специални икономически зони, които предлагат специални стимули за инвестиции , включително в производствени мощности – развитие, което може да се окаже много благоприятно за европейските компании; насърчава Руската федерация да гарантира достойни условия на труд и зачитането на профсъюзните права на работниците в тези зони; призовава за строго спазване и независим мониторинг на правата на човека в тази област, както и на социалните и екологичните стандарти в тези специални икономически зони;
26.
Признава напредъка, постигнат по отношение на митническото облагане; настойчиво призовава руското правителство да продължи да усъвършенства, стандартизира и автоматизира митническите си процедури и да налага мита, по предсказуем и обективен начин, като не забавя потока на стоки;
27.
Подчертава, че присъединяването на Русия към СТО не може да доведе до увеличение на равнището на вносните мита, нито до по-силен протекционизъм спрямо годините преди присъединяването;
28.
Отбелязва, че Комисията е приложила антидъмпингови мерки във връзка с износа от Русия на амониев нитрат, калиев хлорид, някои продукти от стомана, продукти от силиций и урея; настойчиво призовава руските компании да извършват износа си за ЕС при лоялни търговски условия и да предоставят необходимата информация на следователите от Общността, които разследват случаи на дъмпинг, с цел да се даде възможност на правоприлагащите органи на ЕС бързо да прекратят наложените антидъмпингови мерки;
29.
Отбелязва руските антидъмпингови мита, наложени на износа от ЕС, най-вече на продукти от стомана; счита, че подобни разногласия трябва да бъдат приоритетно разрешавани;
30.
Отбелязва със съжаление, че Русия използва инструменти на търговската политика за външнополитически цели по несъвместим с разпоредбите на СТО начин;
31.
Привлича вниманието върху наложената от две години неоснователна забрана при вноса на месо от Полша и препоръчва този проблем да бъде разрешен възможно най-бързо, тъй като е несъвместим с разпоредбите на СТО;
Права на интелектуална собственост
32.
Подчертава необходимостта от усъвършенстване на законодателството и правоприлагането по отношение на защитата на правата на интелектуална, индустриална и търговска собственост, за да се увеличи конкурентноспособността и да се направи инвестиционният климат по-привлекателен чрез сближаване на нормативните системи с най-високите международни стандарти и норми; настойчиво призовава руските власти да съгласува Част IV от Гражданския кодекс за правата на интелектуална собственост с разпоредбите на СТО и международните споразумения, по-специално свързаните с търговията аспекти на правата на интелектуална собственост (ТРИПС) и да гарантира пълното му приложение, така че да се води ефективна борба с фалшифицирането и пиратството;
33.
Подчертава, че е необходимо да се адаптира сегашната съдебна система, за да се защитават ефективно правата на интелектуална собственост и да се гарантира по-бързо производство; отбелязва увеличения брой дела, по които европейски компании са имали успех, но изразява дълбока загриженост от неизпълнението на съдебните решения;
34.
Изразява дълбока загриженост относно проблема, конкретно свързан с производ-ството и продажбата на фалшиви продукти, и по-специално фармацевтични продукти, тъй като той не само е в ущърб на законните производители, но и представлява опасност за общественото здраве;
35.
Насърчава руските власти да предприемат всички необходими и ефективни мерки за откриване на източниците на незаконни действия и за прекратяване на дейността на производствени съоръжения или базирани в Интернет оператори; отбелязва, че по отношение на производствените съоръжения, тези мерки трябва да включват редовни и непредизвестени проверки на известните съоръжения в сътрудничество с притежателите на правата, както и затягането на лицензионния режим по отношение производствени съоръжения на оптични носители; подчертава, че за базираните в Интернет оператори, тези мерки трябва да включват приемане на законодателни изменения, които предвидят, че дружествата за колективно управление на авторските права могат да действат единствено от името на притежателите на правата, които изрично упълномощават подобно действие, и задействането на разпоредбите за прилагане на Договора за авторското право (WCT) и Договора за изпълненията и звукозаписите (WPPT), приети от Световната организация за интелектуална собственост (СОИС) през 1996 г.;
Енергетика
36.
Отново изтъква необходимостта от съгласувана европейска енергийна политика; подчертава, че двустранните споразумения между държави-членки на ЕС и Русия следва, ако е абсолютно наложително, да допринасят за развиване на общите интереси в областта на енергийната сигурност в ЕС и на обща енергийна политика между ЕС и Русия;
37.
Подчертава все пак, че основната цел на енергийната политика на ЕС не може да се изразява единствено в избягване на енергийната зависимост от Русия;
38.
Настойчиво призовава ЕС и Русия да сътрудничат по-тясно помежду си и с всички социални партньори в рамките на енергийния диалог между ЕС и Русия, като особено се наблегне върху работата по въпроси, свързани с устойчивостта и постоянната надеждност на производството, транспорта и използването на енергия
,
както и на енергийната ефективност и сигурността на доставките; настойчиво призовава ЕС, в тясно сътрудничество с Руската федерация, да насърчава инвестициите във възобновяеми източници и да окуражава споделянето на технологии и сближаването по отношение на нормативната уредба, с цел създаване на устойчиви отношения, благоприятни и за двете страни; също така призовава Руската федерация за справедливо недискримационно отношение към всички свои партньори, за подпомагане на достъпа до руския пазар на европейските инвеститори, и за опазване на околната среда;
39.
Подкрепя германското председателство в действията му по гарантиране на сигурни енергийни доставки и намаляване на енергийната зависимост чрез сътрудничество и по-нататъшен диалог по енергийните въпроси с Русия, което поставя политиката за енергийно партньорство на солидна и надеждна основа, както и чрез действия за диверсификация на енергийните източници чрез въвеждане на задължителни цели за енергийна ефективност и използване на възобновяеми и алтернативни източници на енергия; отбелязва, че развитието на такава стратегия е от общ интерес за ЕС и Русия и, че за ЕС е опасно да стане твърде зависим от природен газ;
40.
Приветства Руската федерация за ратифицирането на Протокола от Киото през октомври 2004 г.; призовава ЕС и Руската федерация към тясно сътрудничество с оглед насърчаване на техническото новаторство и подобряване ефективността в енергийния сектор, както и за общо преразглеждане на бъдещите стратегии за съкращаването на емисиите на парникови газове за периода след изтичането на Протокола през 2012 г.;
41.
Изразява задоволство от подписването на споразумение между Русия, Гърция и България относно изграждането на нефтопровода Бургас-Александруполис; въпреки това подчертава, че този проект е само един от много други проекти, които са вече одобрени или в процес на обсъждане; поддържа становището, че развиването на последователна европейска енергийна политика ще има още по-голямо значение в бъдеще;
42.
Убеден е, че в допълнение към необходимостта Русия да ратифицира Договора за Европейска енергийна харта, ЕС следва да обмисли договарянето на официален рамков документ относно енергийните отношения с Русия в контекста на ново СПС; предлага елементите на Договора за Европейска енергийна харта да бъдат включени в нов документ, тъй като сегашното положение, при което липсва официално споразумение, е неприемливо;
43.
Подкрепя програмите за подобряване на енергийната инфраструктура, която свързва Русия с държавите-членки на ЕС;
44.
Изразява загриженост относно тенденцията Русия да приема националистична и монополна концепция за управлението на енергийните си ресурси; изразява сериозна загриженост относно трудностите, с които се сблъскват чуждестранни и частни компании, когато инвестират в бъдещи разработки на континенталния шелф на Русия; призовава Русия да приеме по-либерален подход и да създава равни условия за конкуренция, които да позволят на чуждестранни компании да се конкурират с руски фирми в съответствие с разпоредбите на СТО; призовава Русия бързо да включи най-добрите международни практики относно прозрачността и публичната отчетност в националното си законодателство;
45.
Признава, че значителни парични суми се инвестират в поддръжката на инфраструктура и тръбопроводи за дистрибуция; въпреки това подчертава, че според експерти липсата на инвестиции, включително чуждестранни инвестиции, би могло да доведе до недостиг на газ през 2010 г.;
46.
Подновява призива на Парламента към Комисията и държавите-членки да приемат сериозно заплахата от дефицит в доставките на газ от Русия след 2010 г. поради липсата на инвестиции в енергийната инфраструктура на Русия; подкрепя диалога в областта на енергетиката между ЕС и Русия като основа за разглеждане на въпроса за необходимите инвестиции в европейската и руската енергийната инфраструктура, за да се осигури както сигурност на предлагането, така и сигурност на търсенето; подчертава необходимостта от установяване на ефективни и навременни механизми за комуникация в случаи на кризи между ЕС и Русия; изтъква решаващото значение на последователността, тясната координация и солидарността между държавите-членки на ЕС в рамките на диалога в областта на енергетиката; подчертава необходимостта от това ЕС да прилага паралелна стратегия за подобряване на сигурността и диверсификацията на своите енергийни доставки, както и значението на сътрудничеството между ЕС и Русия по отношение на защитата на околната среда, енергийната ефективност, пестенето на енергия и възобновяемата енергия;
47.
Настоява пред Русия да не прилага двойни ценови стандарти – което освен всичко друго противоречи на разпоредите на СТО – в областта на енергийните ресурси;
48.
Призовава Руската федерация, в тясно сътрудничество с ЕС, да инвестира в модернизиране на ядрените си централи, основно в инфраструктурата, новите технологии и възобновяемите източници на енергия, като по този начин ще отговори на общите цели за сигурност, енергийна ефективност, опазване на околната среда и общественото здраве;
49.
Изразява отново подкрепата си за отварянето на пазара на ЕС за руски износ на електроенергия, при условие че съответните норми на Русия относно безопасността, по-специално свързаните с атомните електроцентрали и безопасното обработване и обезвреждане на ядрени отпадъци, се приведат в съответствие с изискванията на ЕС, така че да се предотврати опасността от екологичен дъмпинг;
Транспорт
50.
Отбелязва препоръките, направени от Групата на високо равнище относно Разширението на големите транс-европейски оси към съседните страни и региони; подкрепя, по-конкретно, развитието на транспортната инфраструктура между ЕС и Русия, т.е., хармонизацията на условията за железопътния транспорт;
51.
Приветства подписването на споразумението между ЕС и Руската федерация на 24 ноември 2006 г., по време на срещата на върха между ЕС-Русия в Хелзинки, относно плащанията за прелитането над Сибир; счита, че това споразумение ще даде възможност за нормализиране и засилване на отношенията в сектора на въздушния транспорт между ЕС и Руската федерация, както и за значително подобряване на конкурентноспособността на европейските въздушни компании и за улесняване на операциите им на нововъзникващите пазари в Азия;
Други конкретни сектори
52.
Смята търговията с услуги за важна част от бъдещите търговски отношения между ЕС и Русия; призовава за сближаване между законите на ЕС и Русия, най-вече в такива области, като финансови услуги, телекомуникации и транспорт, като същевременно се зачитат специфичните разпоредби, уреждащи публичните услуги; и призовава да се сложи край на дискриминационната политика, която се прилага в момента спрямо балтийските страни по отношение на железопътните тарифи, както за вноса, така и за износа;
53.
Подчертава, че е от значение да се гарантира стабилността на финансовата система, като подкрепя утвърждаването на стабилен финансов сектор и ефективна система за защита на клиентите на финансови услуги чрез усъвършенстване на законодателството, ефективен надзор и реализиране на мерки, които отговарят на най-високите стандарти и норми, приложими за доставчиците на финансови услуги;
54.
Счита, че тези реформи ще подобрят инвестиционния климат и могат да изиграят важна роля в насърчаването на икономическия растеж на Русия, така че да намалее нейната зависимост от износа на енергия и от цената на енергията;
55.
Подчертава значението на конкуренцията и откритостта в сектора на финансовите услуги; изразява, в тази връзка, своята загриженост по отношение на съществуващите препятствия пред издаването на лицензи на чуждестранни банкови клонове;
56.
Счита, че трябва да се засили сътрудничеството при насърчаването на регулаторно сближаване в селскостопанския сектор, най-вече по отношение на санитарни и фитосанитарни мерки; подчертава, че е от голямо значение за много държави-членки износът на селскостопански продукти за Русия, т. е. рибни, месни и млечни продукти; поради това изразява загриженост по повод на наскоро приетите от Русия ограничителни мерки в тази област и настойчиво призовава ЕС да подкрепи засегнатите от тези мерки държави-членки и да намери общо решение на проблемите с износа за руския пазар, най-вече във връзка със санитарни и фитосанитарни мерки;
57.
Отново призовава Русия да не прилага ограничителни фитосанитарни или ветеринарни мерки спрямо вносни продукти, които са дискриминационни или биха се основавали на по-стриктни изисквания от прилаганите спрямо националните продукти;
Отношения с други търговски партньори
58.
Подчертава, че изграждането на стратегическо икономическо партньорство между ЕС и Русия трябва да отчита геополитическото положение на Русия; подчертава необходимостта подходът на ЕС спрямо Русия да се интегрира с други действия в региона, като например Европейската политика на добросъседство (ЕПД), Северното измерение и Черноморската стратегия;
59.
Приветства инициативата "Черноморско взаимодействие" в рамките на ЕПД, която стимулира регионалното сътрудничество между страните от черноморския регион, Руската федерация и ЕС в сектори като енергетиката, транспорта и околната среда, а също така засилва диалога по отношение на зачитането на човешките права, демокрацията и доброто управление;
60.
Признава също така потенциалния положителен принос, който може да бъде направен чрез засилването на междурегионалното сътрудничество между ЕС и ЧИС в рамките на новата инициатива "Черноморско взаимодействие";
61.
Подчертава значението на засилването на регионалното сътрудничество между ЕС и Русия в рамките на инициативата "Северно измерение", в които ЕС и Русия, както и Исландия и Норвегия са равностойни партньори; подчертава необходимостта от формулиране на конкретни проекти за партньорство, така че да се окаже подкрепа и укрепи съществуващите проекти за сътрудничество и многостранно партньорство, по-специално що се отнася до сътрудничеството по отношение на Балтийско море в съответствие със Стратегията за Балтийско море за инициативата "Северно измерение", одобрена от Европейския парламент в неговата гореспомената резолюция от 16 ноември 2006 г.; подчертава значението на допълнително икономическо и социално развитие в региона на Калининград като образец за подобрено икономическо и търговско сътрудничество между ЕС и Русия;
62.
Отбелязва ползите, до които биха довели по-тесните връзки между ЕС и Руската федерация в сектора на туризма, предвид броя на регионите от държавите-членки, които се считат като традиционни дестинации за руските посетители;
63.
Привлича вниманието върху необходимостта за неотложно намиране на решения на проблемите, свързани с подобряването на инфраструктурата при преминаването на руско-латвийската граница (както и границите на другите държави-членки на EС с Русия) и необходимостта ЕС и Руската федерация да финансират, както откриването на съществуващи гранични пунктове за преминаване, така и нови такива; подчертава също така важността на развитието на гранична инфраструктура в транзитните страни като например Украйна, така че да се улесни и ускори сътрудничеството между ЕС и Русия;
64.
Вярва, че двете страни имат общ интерес от стабилно, сигурно и демократично съседство и поощрява развитието на добросъседски отношения в областта на търговията и икономическото сътрудничество сред страните в региона; подчертава, че съвместното съблюдаване на правата на човека и прилагането на EПД предлага множество възможности за многостранно сътрудничество, не на последно място чрез засилена политика на добросъседство към Изтока, с цел да се насърчи градивното сътрудничество в областта на околната среда, енергетиката, инфраструктурата и търговията;
65.
Вярва, че съществуването на замразени конфликти в общите съседни райони представлява съществена пречка за икономическото развитие в този регион и че предоставянето на подкрепа за тяхното решаване в съответствие с принципите на международното право, включително чрез преодоляване на икономическите последици, следва да представлява приоритет за целите на последващото насърчаване на икономическо развитие и просперитет в страните от общите съседни райони;
o
o o
66.
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията, правителствата и парламентите на държавите-членки и на правителството и парламента на Руската федерация.
