P7_TA-PROV(2011)0195
Специални доклади на Европейската сметна палата в рамките на освобождаването на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за 2009 г.
A7-0135/2011
1.
Резолюция на Европейския парламент от 10 май 2011 г. относно специалните доклади на Сметната палата в рамките на освобождаването на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за финансовата 2009 година ( 2010/2204(DEC) )
Европейският парламент
, –
като взе предвид общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2009 година OВ L 69, 13.3.2009 г.,
,
–
като взе предвид окончателните годишни отчети на Европейския съюз за финансовата 2009 година ( SEC(2010)0963 – C7-0211/2010 ) OВ C 308, 12.11.2010 г., стр. 1.
,
–
като взе предвид годишния доклад на Сметната палата за изпълнението на бюджета за финансовата 2009 година, придружен от отговорите на институциите OВ C 303, 9.11.2010 г., стр. 1.
, и специалните доклади на Сметната палата,
–
като взе предвид декларацията за достоверност относно надеждността и точността на отчетите, както и законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции, предоставена от Сметната палата съгласно член 287 от Договора за функционирането на Европейския съюз ОВ С 308, 12.11.2010 г., стр.129.
,
–
като взе предвид своето решение от 10 май 2011 г. относно освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2009 година, раздел III – Комисия Приети текстове, P7_TA-PROV(2011)0194 .
и своите бележки в резолюцията, която е неразделна част от това решение,
–
като взе предвид специалните доклади на Сметната палата, изготвени съгласно член 287, параграф 4, алинея втора от Договора за функционирането на Европейския съюз,
–
като взе предвид препоръката на Съвета от 15 февруари 2011 г. относно освобождаването от отговорност на Комисията за изпълнението на бюджета за финансовата 2009 година (05891/2011 – C7-0053/2011 ),
–
като взе предвид член 17, параграф 1 от Договора за ЕС, членове 317, 318 и 319 от Договора за функционирането на Европейския съюз, както и членове 179а и 180б от Договора за Евратом,
–
като взе предвид Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности ОВ L 248, 16.9.2002 г., стp. 1.
, и по-специално членове 145, 146 и 147 от него,
–
като взе предвид член 76 и приложение VI към своя правилник,
–
като взе предвид доклада на комисията по бюджетен контрол и становищата на другите заинтересовани комисии ( A7-0135/2011 ),
A.
като има предвид, че съгласно член 17, параграф 1 от Договора за Европейския съюз Комисията изпълнява бюджета и управлява програмите, като се придържа към член 317 от Договора за функционирането на Европейския съюз, в сътрудничество с държавите-членки и на своя отговорност съгласно принципа на добро финансово управление,
Б.
като има предвид, че специалните доклади на Сметната палата предоставят информация по будещи тревога въпроси, свързани с усвояването на средствата, и по този начин те подпомагат Парламента при упражняването на неговата роля на орган по освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета,
В.
като има предвид, че бележките му по специалните доклади на Сметната палата са неразделна част от забележките в решението на Парламента от 10 май 2011 г. за освобождаване от отговорност във връзки с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2009 г., раздел III – Комисия,
Общи бележки
1.
Приветства факта, че Сметната палата успява всяка година да изготви все повече и по-добри специални доклади; изразява съжаление поради факта, че за жалост те невинаги получават политическото внимание, което заслужават, поради правилата, приложими в Парламента;
2.
Посочва, че тези специални доклади са от голямо значение при разработването на програми и проекти и изменянето и/или адаптирането им, тъй като те могат да доведат до по-ефективна употреба на човешките и бюджетните ресурси; оценява положителното отношение на Комисията към тези процеси и нейната воля да предприеме незабавни действия за коригиране на повечето от недостатъците, отбелязани от Сметната палата в тези доклади;
3.
Призовава отново компетентните си органи да адаптират правилата по такъв начин, че компетентната комисия да може да решава въз основа на сериозността на констатациите на Сметната палата дали съществува необходимост от изготвянето на доклад по собствена инициатива за пленарно заседание, извън квотата, определена за докладите по собствена инициатива;
Специални бележки
Част I ‐ Специален доклад № 15/2009 на Сметната палата, озаглавен ’Помощ от ЕС, осъществявана чрез организации на ООН: вземане на решения и мониторинг’
4.
Отбелязва, че средствата на Съюза за развитие, предоставяни чрез организации на ООН, удвоиха размера си до над 1 милиард евро между 2002 и 2008 г.;
5.
Високо оценява факта, че сътрудничеството с организациите на ООН може да породи икономии от мащаба, както и по-голяма ефективност на помощта в резултат на по-добрата координация между донорите, но изтъква, че това невинаги е непременно вярно, тъй като организациите на гражданското общество често са източник на ценна информация на местно равнище и тяхното участие може да доведе до по-голяма ангажираност на партньорите от развиващите се страни;
6.
Изразява загриженост, че Сметната палата констатира затруднения при преобразуването на строгите юридически изисквания за обективен и прозрачен избор на партньори в практически критерии за подкрепа на процеса на вземане на решения;
7.
Призовава съответно Комисията да изготви ясни критерии и процеси за подбор, които да гарантират избора на най-ефикасните и ефективни механизми за предоставяне на помощ във всеки отделен случай;
8.
Призовава Комисията да осъществява по-задълбочен мониторинг на проектите за помощ, изпълнявани чрез ООН, за да се увери в действителното им въздействие и ефективността на разходите;
9.
Счита, че предложението на Комисията за доверителни фондове с участие на множество донори следва да комбинира възможностите на Комисията да учредява, управлява и координира такива фондове с достатъчен демократичен и бюджетен контрол;
10.
Вярва, че сътрудничеството със системата на ООН следва да зависи от задоволителния напредък на процеса на реформиране на ООН, от статута на Комисията в системата на ООН и от разработването на процедури и практики за санкциониране на престъпни деяния, извършени от служители на международни организации; вярва освен това, че трябва да бъде изградена система за проследяване и възстановяване на неправомерно изразходвани средства на ЕС;
11.
Забелязва нуждата от завършване на съществуващата контролна рамка, като на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити на Комисията, на Службата за вътрешен одит на Комисията и на Сметната палата се предостави достъп до докладите за вътрешен одит на ООН;
12.
Смята, че на Парламента следва да бъдат предоставени убедителни данни под формата на декларация за достоверността и точността на отчетите от съответната международна организация, подобна на декларацията, която трябва да издава оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити на Комисията, и подобна на изискваните от Парламента национални декларации за управление от държавите-членки;
13.
Счита, че създаването на Европейската служба за външна дейност и нейната сложна структура, позволяваща на служителите й да администрират средствата на Комисията за външни дейности, прави още по-належащи проблемите с управлението и контрола; следователно счита, че е изключително важно Съюзът да получи равнопоставеност с държавите-членки в рамките на ООН, за да се постигне видим напредък по отношение на контрола и – в случай на необходимост – при последващите действия за събиране на средства или други задължения;
14.
Настоятелно призовава Комисията да увеличи количеството информация относно изпълнението на ЕФР на национално и регионално равнище в държавите от АКТБ и да гарантира по-добра видимост за всички финансирани от Съюза дейности в чужбина.
Част II ‐ Специален доклад № 17/2009 на Сметната палата, озаглавен ’Дейностите за професионално обучение за жени, съфинансирани от Европейския социален фонд’
15.
Припомня на Сметната палата и на Комисията, че съгласно член 8 от Договора за функционирането на Европейския съюз насърчаването на равенството между мъжете и жените е основен принцип на Европейския съюз във всички негови дейности; по тази причина въпросите, свързани с пола, трябва да бъдат вземани предвид на всички етапи от бюджетната процедура, включително при подготовката, изпълнението и одита на бюджета на Европейския съюз;
16.
Припомня на Сметната палата и на Комисията констатациите и препоръките в проучването за осъществимостта на бюджетирането, съобразено с принципа за равенство между половете;
17.
Приветства доклада, основаващ се на оценки, изготвени от Комисията и в пет държави-членки (Германия, Испания, Франция, Италия и Обединеното кралство), които обхващат общо 76 % от разходите за дейности за професионално обучение на жени, съфинансирани от Европейския социален фонд в рамките на програмния период 2000–2006 г.; отбелязва обаче, че докладът разкрива редица слабости при определянето на мерките и подбора на одитираните от Сметната палата проекти; отбелязва също някои недостатъци по отношение на мониторинга на резултатите от програмите;
18.
Отбелязва, че съдържащите се в одитираните програми обучителни дейности не са създадени в пряко съответствие с анализите на изискванията на пазара на труда, а определените мерки по-скоро оставят широко поле за избор на начините за прилагане на дейностите, без да поставят необходимия акцент върху конкретни целеви групи; изразява съжаление, че Сметната палата не е взела под внимание по-общите въпроси, свързани с връщането на жените на работа или подобряването на уменията им;
19.
Разбира, че бъдещите оперативни програми трябва да вземат под внимание анализите на пазара на труда, за да могат обучителните дейности да бъдат съобразени с резултатите от тези анализи; все пак продължава да счита, че обучението за жени трябва да усъвършенства техните умения, като същевременно отчита специфичните потребности на жените, като грижите за децата и гъвкавите форми на заетост; освен това подкрепя становището, че трябва да се създаде ефективна процедура за подбор на проектите, насочени към преодоляване на неравенството и справяне с проблемите, посочени в анализа.
20.
Отбелязва, че използвайки сегашните показатели, критериите за подбор на проектите в одитираните държави-членки не са отчели достатъчно анализите на пазара на труда, нито са гарантирали, че подбраните проекти са съобразени с общите цели на програмата; препоръчва в бъдеще показателите да бъдат ориентирани в по-голяма степен към равенството между половете, да бъдат формулирани ясни цели и да бъде повишена надеждността на информацията, за да се осигури ефективно извършване на оценки от страна на изпълнителните органи, държавите-членки и Комисията;
21.
Изисква от Комисията да продължи да проверява дали държавите-членки са разработили подходящи и приложими показатели, с цел гарантиране на събирането на надеждни данни, позволяващи изготвянето на съдържателни заключения относно ефикасността и ефективността на съфинансираните действия; изисква да бъде редовно информиран за постигнатия напредък, като се гарантира, че задълженията на финансиращите проектите не са прекалено тежки;
22.
Призовава Сметната палата да вземе предвид бележката на Комисията в годишния доклад за изпълнението на бюджета по отношение на бюджетни редове 4 и 13, съгласно която те имат по-широк обхват и включват, наред с другото, политиката за равенство между половете;
23.
С оглед на продължаващите различия в заплащането между половете в Европа, призовава Комисията да продължи да насърчава действията за професионално обучение на жени, за да могат те да придобият или подобрят уменията, необходими за справяне с това несъответствие;
24.
Изразява съжаление предвид забележките на Сметната палата в годишния доклад относно неоправданите разходи при изпълнението на програмата ’Дафне ІІ’; настоятелно призовава Комисията да проследи положението и да гарантира правилното изпълнение на програмата ’Дафне’ в бъдеще;
25.
Отново отправя искане към Комисията и Сметната палата в доклада относно освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета да се включва информация относно политиките за интегриране на равенството между половете и специфични данни за половете.
Част III ‐ Специален доклад № 1/2010 на Сметната палата, озаглавен ’Ефективен ли е контролът на опростените митнически процедури за внос?’
26.
Приветства публикуването на доклада на Сметната палата и изчерпателния анализ, извършен от Палатата;
27.
Оценява ключовата роля на опростените митнически процедури за внос по отношение на икономическите оператори с оглед на улесняването на търговията, но изразява съжаление във връзка с факта, че подобни процедури доведоха до неоправдани загуби за бюджета на Съюза и нарушения на търговската политика на Съюза;
28.
Приветства подобрената регулаторна рамка за опростени процедури за внос, въведена от началото на 2009 г., и очаква Комисията да допълни своите насоки за последващи одити без по-нататъшно забавяне и най-късно до края на 2011 г.;
29.
Приканва държавите-членки да приложат тази рамка бързо и призовава Комисията да следи внимателно напредъка;
30.
Счита за неприемлива липсата на ефективен контрол върху опростените процедури за внос в държавите-членки, разкрита от доклада, и призовава Комисията да продължи разследването на ефективността на контрола по отношение на опростените процедури в държавите-членки, и по-специално да разследва напредъка в извършваните от държавите-членки последващи одити (примерно честота, методология, използване на анализ на риска и организация), и да представи резултатите от това разследване пред Парламента до края на 2011 г. по отношение на най-малко половината държави-членки и до края на 2012 г. по отношение на останалите държавите-членки;
31.
Счита, че държавите-членки следва да полагат повече усилия за гарантиране на ефективното събиране на митническите сборове, особено като се има предвид факта, че те запазват 25% като компенсация за разходите по събирането им;
32.
Изисква от Сметната палата да разгледа възможността за предприемане на последващи действия във връзка със специалния доклад след представянето на насоките за последващи одити и призовава Комисията да предостави на Парламента приблизителни оценки на загубите на традиционни собствени ресурси в резултат от настоящия неефективен контрол върху опростените процедури в държавите-членки;
33.
Призовава Комисията да анализира нидерландската идея за одити преди издаването на разрешение, която макар и да не се следва от всички в Нидерландия, беше определена от Сметната палата като напълно отговаряща на нейния модел за контрол, и да препоръча използването на този модел в други държави-членки, както и да уведоми Парламента относно постигнатия напредък до септември 2011 г.;
34.
Настоятелно призовава Комисията да разследва по-подробно въпроса за злоупотребите със ’свръх облекчаване’ (освобождаване от задължението за уведомяване) и да предостави на Парламента подробни данни относно честотата на случаите на използване на ’свръх облекчаване’ за всяка държава-членка до края на процедурата по освобождаване от отговорност за финансовата 2009 година; призовава Комисията да определи по-подробно специалните обстоятелства, при които икономическите оператори могат да се възползват от освобождаването от задължението за уведомяване;
35.
Призовава Комисията да проучи до февруари 2011 г. случаите с Белгия, Франция, Ирландия, Швеция и Обединеното кралство, при които икономически оператори не бяха в състояние да представят поисканата митническа документация в рамките на последващите одити, и да информира Парламента за действията, предприети от тези държави-членки, за да коригират положението преди края на процедурата по освобождаване от отговорност за финансовата 2009 г.;
36.
Изразява съжаление относно липсата на последователна политика на Съюза за санкции, които да се налагат от страна на държавите-членки спрямо икономически оператори, действащи в нарушение на правилата за опростените процедури, въведени в техен интерес с цел улесняване на икономическите операции; призовава Комисията да информира Парламента относно мерките, предприети за коригиране на това положение;
37.
Призовава държавите-членки да информират икономическите оператори относно техните отговорности при използването на опростени процедури, които може да включват също така и задължително обучение;
Част IV ‐ Специален доклад № 2/2010 на Сметната палата, озаглавен ’Ефективността на схемите за подпомагане на проектни проучвания и изграждане на нови инфраструктури по Шестата рамкова програма за изследвания’
38.
Отбелязва нарастващата конкуренция, която среща Съюзът от страна на традиционните си конкуренти и на нововъзникващите икономики в сферата на научните изследвания, развойната дейност и иновациите; отбелязва съответно, че научните изследвания, и по-специално новите изследователски инфраструктури, са от съществено значение, за да може Съюзът да постигне целите, заложени в стратегията ’ЕС 2020’: интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж;
39.
Подчертава, че Комисията следва внимателно да разгледа всички елементи, за да получи най-добра стойност срещу вложените средства; въпреки това отбелязва, че нито в специалния доклад, нито в отговора на Комисията се съдържат изрични данни, които биха могли да подкрепят извода, че Комисията наистина е получила най-добра стойност срещу вложените средства;
40.
Подчертава значението на заключението от проведения през 2000 г. анализ на Комисията, което гласи, че при технологичното развитие във връзка с инфраструктурите липсва критична маса; отбелязва, че нито от специалния доклад, нито от отговора на Комисията може да се заключи, че характеристиките и броят на финансираните проекти (общо 28) са отговорили на целта за критична маса; следователно призовава Комисията в този конкретен случай да изясни допълнително целта за постигане на критична маса и начина, по който тя е била преследвана;
41.
Отбелязва, че във връзка с проектните проучвания не е ясно дали при разговорите с бенефициентите, представителите на изследователски организации, представителите на изследователската общност и представителите на държавите-членки и асоциираните държави, Сметната палата е взела предвид факта, че те естествено са склонни да имат положително отношение към извършените проучвания; освен това насърчава Сметната палата да използва допълнителни данни, за да разгледа по-добре ефективността на въпросните проекти;
42.
Отбелязва, че според отговора на Комисията ’финансирането от EС по линия на Схемата за подкрепа на ИНИ не бе замислено да доведе до решение за изграждане на нова инфраструктура, а по-скоро беше с цел да се разшири европейското измерение’; при все това отбелязва, че не съществува достатъчно добро определение на термините ’европейско измерение’ и ’европейска добавена стойност’ Специален доклад №2/2010, отговор на Комисията по точки 25-26: ’Целта на схемата CNI беше да се оптимизират европейските инфраструктури чрез предоставяне на ограничена подкрепа за развитието на ограничен брой проекти за нови инфраструктури в надлежно оправдани случаи, в които подкрепата може да има решаващ катализиращ ефект по отношение на европейската добавена стойност’.
, и по-конкретно на това как те се измерват и по какъв начин средствата, дадени за тези проекти, отговарят на термините ’европейско измерение’ и ’европейска добавена стойност’; следователно призовава Комисията да изясни допълнително тези термини по специфичен и измерим начин;
43.
Изразява съгласие със Сметната палата и Комисията, че ползите от използването на допълнителни източници на финансиране следва да се обяснят на потенциалните кандидати и допълнително да се рекламират от Комисията и от органите на държавите-членки, дори и по Седмата рамкова програма да е постигнат значителен напредък;
44.
Отбелязва, че използването на допълнителни източници на финансиране е фактор от решаващо значение за създаването на нови изследователски инфраструктури през следващите години;
45.
Отбелязва, че също така е нужно Комисията да предприеме практически мерки за подходящо управление на допълващите се източници на финансиране, като провежда, наред с другото, проверки за двойно финансиране или недопустимо съфинансиране;
46.
Припомня, че през 2008 г. Комисията публикува Практическо ръководство за възможностите за финансиране от ЕС за научни изследвания и иновации и прикани държавите-членки да подобрят условията за координирано използване на финансирането;
47.
Отправя искане до Сметната палата да извърши от гледна точка на сметките и на бюджета оценка на финансираната от Съюза научноизследователска и развойна дейност в областта на сигурността, включително Шестата рамкова програма, Подготвителните действия в областта на свързаните със сигурността научни изследвания (PASR) и Седмата рамкова програма, вследствие на препоръката на проучването, извършено от Тематичен отдел ’В’ на Парламента, озаглавено ’Преглед на мерките за сигурност в рамковата програма за научни изследвания’ от октомври 2010 г.;
Част V ‐ Специален доклад № 3/2010 на Сметната палата, озаглавен ’Оценка на въздействието в институциите на ЕС: подпомага ли тя вземането на решения?’
48.
Приветства доклада на Сметната палата и подкрепя нейните констатации и заключения;
49.
Приветства доброто начало и поощрява извършваните подобрения в системата на Комисията за оценка на въздействието, по-специално постоянното актуализиране на насоките на Комисията за оценка на въздействието и укрепването на ролята на Съвета за оценка на въздействието (СОВ);
50.
Отбелязва със задоволство, че според констатациите на Сметната палата процедурите по оценка на въздействието са станали неразделна част от процеса на разработване на политиките и са допринесли за подобряване на качеството на законодателните предложения на Комисията;
51.
Насърчава Комисията да определи мерки за засилване на прозрачността на процеса на планиране при оценката на въздействието; счита, че Комисията следва не само да обяснява причините за необходимостта от оценка на въздействието, но и да обявява публично причините за решенията да не извършва оценка на въздействието (по-специално в случаи, когато нейният СОВ е установил необходимостта от извършване на такава оценка);
52.
Счита, че както е заявено във втория междинен доклад от 21 май 2008 г. относно законодателните дейности и междуинституционалните отношения, изготвен от работната група по въпросите на парламентарната реформа, оценките на въздействието следва да включват всички законодателни инициативи, в това число мерките за опростяване и мерките в рамките на процедурата по комитология; приканва всички участници да определят отново обхвата на оценките на въздействието по време на следващите междуинституционални разговори, по-специално като отчитат наскоро въведените с Договора от Лисабон промени;
53.
Настоятелно призовава Комисията да включи заинтересованите страни не само в подготвителната работа по оценките на въздействието, но също така и да се консултира със заинтересованите страни по проектодокладите за оценка на въздействието и като следва подхода, възприет от някои страни от ОИСР, да публикува проектите за оценка на въздействието;
54.
Насърчава Комисията да подобри планирането на процеса на оценка на въздействието, за да осигури достатъчно време за надзора от страна на СОВ;
55.
Счита, че представянето и обсъждането на оценките на въздействието следва да бъде неразделна част от законодателната работа на Парламента и насърчава своите комисии по-често да канят за участие представители на Комисията;
56.
Насочва вниманието на Комисията към критичните забележки относно обема и техническия характер на оценките на въздействието, както и относно сложността на използвания език; счита, че някои подобрения в тези области биха повишили степента на полезност на оценките на въздействието за законодателите, заинтересованите страни и обществеността;
57.
Отбелязва обаче, че независимостта на оценките на въздействието така, както се извършват понастоящем, е спорна поради факта, че членовете на Съвета за оценка на въздействието (СОВ) на Комисията, който отговаря за оценките на въздействието на Комисията, се назначават от председателя на Комисията и изпълняват неговите указания;
58.
Освен това отбелязва, че същият проблем възниква и във връзка с последващите оценки на Комисията, които имат ограничена стойност като подкрепа за Парламента при осъществяването на надзора му по отношение на изпълнението на бюджета от страна на Комисията;
59.
Подчертава, че оценките на въздействието не следва да бъдат извършвани само преди приемането на даден законодателен текст, а следва също така да бъдат извършвани и след неговото приемане; посочва, че това е необходимо за извършването на по-точна оценка на това дали целите на даден законодателен акт действително са били постигнати и дали даден законодателен акт трябва да бъде изменен или да бъде запазен в настоящия си вид;
60.
Изразява убеждението си, че извършването на оценки на въздействието и други оценки от името на Парламента би повишило разбирането и познаването от широката общественост на стойността на политиките на Съюза и би изиграло роля за пораждане на обществено участие и дебат;
61.
Подчертава, че правото на инициатива на Комисията ограничава ролята на Парламента и твърдо счита, че извършването на независими и свободни оценки на въздействието, без ограничения би дало на членовете на Европейския парламент повече влияние върху бъдещото развитие на европейските политики;
Част VI ‐ Специален доклад № 4/2010 на Сметната палата, озаглавен ’Модел и управление на схемите за мобилност на програма ’Леонардо да Винчи’ ‐ водят ли те до ефективни резултати?’
62.
Приветства доклада на Сметната палата, изчерпателната оценка на модела и управлението на схемата за мобилност ’Леонардо да Винчи’, съдържаща се в него;
63.
Отбелязва със задоволство общото заключение на Сметната палата, че моделът и управлението на схемите за мобилност по програмата ’Леонардо да Винчи’ могат да доведат до ефективни резултати;
64.
Макар да съзнава напълно сложността на задачата за разработване на подходящи показатели за многото цели, поставени във връзка с програмата, и да отчита напредъка, постигнат наскоро в тази посока, изразява тревога от констатираната от Сметната палата липса на цялостна система за измерване на въздействието на програмата и от неспособността на Комисията да извърши оценка на изпълнението на целите на програмата за първите три години от прилагането й, който период съставлява приблизително половината от целия период на нейното изпълнение;
65.
Призовава Комисията да информира Парламента относно напредъка по отношение на създаването на нов, ефективен и лесен за ползване инструмент за търсене на партньорски организации, който да е насочен към справяне с трудностите на кандидатите при намирането на приемащи партньорски организации в други държави;
66.
Призовава Комисията да гарантира правилното оценяване на заявленията, като доразвие ръководството за оценители и като включи проверки на оценките на заявленията за финансиране в посещенията си за наблюдение на качеството и въздействието в участващите държави, в случай че анализът на добавената стойност на тези проверки бъде положителен;
67.
Призовава Комисията да създаде цялостна система за измерване на въздействието на програмата и да подобри системата за отчитане на резултатите и въздействието на програмата, и по-конкретно - да приключи незабавно въвеждането на софтуерната система LLPLink за отчитане на резултатите от въздействието, както и да информира Парламента относно напредъка в тази посока;
68.
Призовава Комисията да коригира слабостите в контрола, констатирани в специалния доклад на Сметната палата;
Част VІІ ‐ Специален доклад № 5/2010 на Сметната палата, озаглавен ’Прилагане на подхода Leader в областта на развитието на селските райони’
69.
Отбелязва, както изтъква Палатата, че са налице редица области, където могат да бъдат извършени значителни подобрения, за да се гарантира добавената стойност, която е ключова за подхода Leader; счита, че е много жалко, че десет години след предишния одит на подхода Leader от Сметната палата, същите сериозни слабости продължават да съществуват;
70.
Подкрепя препоръки 3, 4, 5 и 6 на Сметната палата;
71.
Изразява съгласие с препоръка 1, че не следва да се отпускат средства за завършени проекти, но счита, че това не следва да пречи на финансирането от Leader за разширяване на съществуващи проекти; съответно приветства намерението на Комисията да представи предложения, които биха дали възможност за разширяване на проекти, при които е било представено ново заявление за финансиране за следващи етапи;
72.
Отбелязва препоръка 2, която гласи, че членовете на местните групи за действие (МГД) следва ’да отсъстват при обсъждането, оценяването или вземането на решение’, когато имат ’личен, политически, професионален или бизнес интерес от дадено предложение за проект’; отбелязва освен това, че Финансовият регламент забранява действия, които могат да доведат до конфликт на интереси; приканва Комисията и държавите-членки да гарантират, че Финансовият регламент се прилага изцяло от членовете на комисиите на МГД за оценка на проекти и вземане на решения; изразява съгласие, че следва винаги да се подписва декларация за интереси, където това е приложимо, и че декларациите за интереси следва да се публикуват в протокола от заседанието;
73.
Призовава Комисията да осигури ясно определение на понятието ’интерес от проект’ и счита, че воденето на подробни протоколи за всички заседания, на които се вземат решения, следва да стане правило, за да се намалят опасенията от несправедливост при подбора на проекти и да се увеличи прозрачността и безпристрастността при вземането на решения;
74.
Счита, че с цел да се гарантира елементът ’добавена стойност’ на Leader, Комисията следва допълнително да насърчи МГД да предприемат решителни действия за откриване на местни партньори, които могат да разработят повече стратегически проекти в определени области, какъвто е случаят сега в Мекленбург-Предна Померания (Германия) и Ирландия;
75.
Призовава Комисията да въведе незабавно мерки, повишаващи прозрачността при подбора на проекти, като използва примера на Мекленбург-Предна Померания (Германия) и Пеи дьо ла Лоар (Франция), и счита, че следва да бъде въведена система, при която МГД да публикуват на своите уебсайтове протоколите от заседанията за подбор на проекти;
Част VІІІ ‐ Специален доклад № 6/2010 на Сметната палата, озаглавен ’Постигнала ли е реформата на пазара на захарта своите основни цели?’
76.
Отбелязва, че като цяло реформата на пазара на захарта в Съюза от 2006 г. е успешна и е постигнала целите за повишаване на конкурентоспособността и преодоляване на ценовата разлика между вътрешния пазар на Съюза и световния пазар;
77.
Отбелязва, че Сметната палата изразява резерви относно измерването на конкурентоспособността единствено въз основата на региони; подчертава, че Комисията не е имала възможност да проучи действителната конкурентоспособност на отделните растениевъди и фабрики; изразява загриженост, че ако съответно конкурентоспособността в даден регион се основава не на реалния му потенциал, а на изкривяване на пазара, дължащо се на сравнително високи квоти в някои региони, основани на политически критерии, новото положение, създадено от реформата, не гарантира оптимален резултат от гледна точка на реалния конкурентен потенциал на тези региони;
78.
Изразява съгласие със Сметната палата, че данните за производителността и ефективността на производителите на захар биха могли да са много полезни за целите на оценката на изпълнението на реформата; съответно отправя въпрос към Комисията защо не е изисквала такива данни като предварително условие за получаване на финансова помощ;
79.
Отправя въпрос към Комисията защо от големите производители на захар, които са се отказали от своите квоти, приемайки компенсацията от фонда за преструктуриране като финансов стимул за напускане на сектора, не е поискано да предоставят информация за начина, по който са използвали тази компенсация; отбелязва също така значението на събирането и обработката на такава информация за насърчаването на по-ефективна и ефикасна организация на Общата селскостопанска политика в бъдеще;
80.
Припомня, че захарните фабрики заемат важно място в селскостопанската политика и тяхното местно присъствие е предпоставка за производството на захарно цвекло, макар това да не се отнася за традиционните рафинерии на захарна тръстика, тъй като захарната тръстика се произвежда извън Съюза; отправя съответно въпрос към Комисията каква обществена полза е била постигната с преходната помощ, платена на производителите на захарна тръстика;
81.
Подчертава, що се отнася до допълнителната квота за изоглюкоза, че нейното промишлено производство не е свързано с наличието на царевица и други суровини на местно равнище и че както посочва Комисията, цената на царевицата и на другите суровини, използвани за преработката на изоглюкоза, остава незасегната; съответно отбелязва, че търсенето и моделът на потребление на изоглюкоза са принципно различни от потреблението на захар; поради това изразява съгласие със Сметната палата, че ’логиката тези допълнителни безплатни квоти да бъдат включени в следващите намаления на квотите е доста неясна’ Специален доклад № 6/2010, точка 43.
и задава въпрос на Комисията каква обществена полза е постигната в случая с безплатните квоти, предоставени на производителите на изоглюкоза;
82.
Призовава Комисията да проучи дали средства, предвидени за схемата за преструктуриране, са използвани за изнасяне на някои фабрики на Съюза в трети държави, които получават преференциално третиране от Съюза, предвид факта, че субсидирането на производителността извън Европа не е една от целите на реформата в сектора на захарта;
83.
Обръща внимание на Комисията върху факта, че ползите от повишената промишлена концентрация в сектора не са придружени или са придружени в ограничена степен от прехвърляне на намалението на цените към потребителите; поради това задава въпроса дали Комисията е предприела някакви мерки или инициативи по време на реформата в сектора на захарта или в контекста на тази реформа, за да гарантира, че намалението на цената на едро на захарта ще достигне до крайния потребител;
84.
Отбелязва, че според специалния доклад на Сметната палата ’съществуват големи разлики ‐ от нетен излишък в размер на 390 EUR за всеки тон от отказаната квота, съпоставено с нетните разходи за закриване на предприятията, до нетен дефицит в размер на 226 EUR за тон’ Специален доклад № 6/2010, точка 72.
и се пита дали реформата не е могла да бъде планирана по начин, който би свел до минимум тези разлики;
85.
Изразява съгласие със Сметната палата, че ’липсват подробни данни относно ефекта от отказа от квоти върху местната икономика, броя на загубените работни места и алтернативната заетост на персонала, работещ във фабриките преди тяхното демонтиране’ Специален доклад № 6/2010, точка 73.
и счита тези данни за наистина полезни за добиване на цялостна представа за ефекта от реформата за засегнатите региони; съответно отбелязва, че когато даден бенефициент получава средства от Съюза, въз основа на правото на европейския данъкоплатец да бъде информиран, има основание да се очаква получаването на прозрачна обратна информация за това как са използвани тези средства, което в никакъв случай не противоречи на правомощията на държавите-членки;
86.
Изразява съгласие със Сметната палата, че държавите-членки, които са решили да предоставят помощ за диверсификация, е следвало да приемат национални програми за преструктуриране, в които се описват планираните мерки за диверсификация в засегнатите региони, и да уведомят Комисията за тези програми; затова призовава Комисията да посочи въздействието на помощта за диверсификация върху засегнатите региони;
87.
Изразява съгласие със Сметната палата, че Комисията следва да предложи редица мерки ’за преодоляване на негъвкавостта и ограниченията на настоящата квотна система, които влияят отрицателно на конкурентоспособността на растениевъдите и производителите’ Специален доклад № 6/2010, препоръка 2.
;
88.
Не е в състояние, във връзка със забележката на Сметната палата, че Съюзът е станал по-зависим от вноса, да изкаже мнение относно отговора на Комисията, че като цяло ’нивото на собствени доставки в рамките на квотата, поддържано след реформата (около 85 %), може да се счита за удовлетворително’ Специален доклад № 6/2010, отговор на Комисията, точка 58.
предвид отварянето на пазара на Съюза за трети държави; отбелязва, че дискусията относно наличието на предлагане не е добре документирана или обоснована, като Парламентът нямаше достъп до никакви проучвания относно оптималното ниво на наличност на захар или възможни сценарии, разкриващи последствията от липсата на наличност и възможните реакции (и съответни разходи) в случай на сериозно нарушаване на нормалното функциониране на световния пазар на захар;
Част ІХ ‐ Специален доклад № 8/2010 на Сметната палата, озаглавен ’Подобряване функционирането на транспорта по трансевропейските железопътни оси: ефективни ли са инвестициите на ЕС в железопътна инфраструктура?’
89.
Приветства публикуването на добре подготвения и конструктивен доклад на Сметната палата и изчерпателния анализ, извършен от нея;
90.
Счита, че подобренията при определянето на приоритетните проекти биха могли допълнително да засилят координацията и концентрацията на финансовите ресурси на Съюза; призовава Комисията да определя приоритетните проекти в съответствие с очевидните потребности във връзка със съществуващите и прогнозните железопътни услуги;
91.
Призовава Комисията да предприеме необходимите действия за приспособяване на железопътната инфраструктура, така че тя да обезпечава трансевропейските услуги, при създаване на липсващи в момента връзки в трансгранични участъци, елиминиране на участъците с недостатъчен капацитет на важни кръстовища и замяна или подобряване на старата железопътна инфраструктура;
92.
Приветства усилията на Комисията да постигне напредък на европейско равнище по отношение на приетото законодателство; счита, че Комисията следва допълнително да подобри сътрудничеството с държавите-членки, за да могат законодателните мерки относно безопасността на железопътния транспорт и правата на пътниците, отварянето на пазара и оперативната съвместимост на равнище ЕС да бъдат успешно транспонирани в националното законодателство;
93.
Приветства усилията на Комисията да продължи да инвестира значителни ресурси, за да допринесе за подобряване на изготвянето на проекти;
94.
Настоятелно призовава Комисията да се консултира с външни експерти в областта на железопътната инфраструктура, с цел по-добро оценяване на техническите аспекти на предлаганите проекти, преди тяхното одобрение по Кохезионния фонд;
95.
Подчертава необходимостта от насърчаване на по-доброто изготвяне на проектите с цел намаляване на риска от увеличение на разходите за бъдещите проекти поради непредвидими фактори, като неочаквано трудни за преодоляване географски условия или изисквания за опазване на околната среда;
96.
Отбелязва, че понякога има закъснения при въвеждането на инфраструктурата в експлоатация; отправя искане до Комисията да осъществява по-тясно сътрудничество с държавите-членки, за да се внесат необходимите подобрения при бъдещото планиране;
97.
Приветства ефективното функциониране на транспорта по линиите, предназначени за високоскоростни пътнически услуги, за което е констатирано, че съответства на очакванията;
98.
Отбелязва, че Сметната палата е открила различни усложнения, включително различия в междурелсието, тягата, системите за контрол (сигнализация) на влаковете, дължината на влаковете и оперативните правила; отправя искане до Комисията да съдейства в по-голяма степен на държавите-членки за постигането на напредък по преодоляването на тези усложнения, което би улеснило по-доброто развитие на трансевропейските транспортни връзки; посочва, че Съюзът трябва да изпълнява важна роля за насърчаването на оперативната съвместимост на националните мрежи, заедно с предоставянето на ефективна финансова подкрепа;
99.
Отбелязва, че назначаването на европейски координатори е довело до значително подобряване на изпълнението на проектите по трансевропейските транспортни мрежи (TEN-T) чрез концентриране на инвестициите и улесняване на разработването на приоритетни проекти; призовава Комисията да запази ролята, която в момента се изпълнява от координаторите, и да прецени възможността за назначаване на още координатори за отсечките на приоритетните проекти, които са изправени пред съществени усложнения;
100.
Счита, че отговорностите на Изпълнителната агенция за TEN-T трябва да бъдат разширени с оглед засилване на ефективния контрол и подобряване на процедурата за оценка за съфинансирането на приоритетните проекти;
101.
Отбелязва, че концентрирането на съвместното финансиране по TEN-T в трансграничните участъци се е подобрило от 2006 г. насам, но все още остава много работа, в т.ч. елиминирането на участъците с недостатъчен капацитет и попълването на липсващите връзки;
102.
Подчертава, че всички оставащи проблеми и въпроси трябва да бъдат анализирани при подготовката за преразглеждането на насоките за TEN-T;
103.
Призовава Комисията да преразгледа политиката за TEN-T, за да се посрещнат бъдещите предизвикателства, свързани с целите по изменението на климата, по-нататъшния икономически растеж и социалното и икономическо сближаване.
Част Х ‐ Специален доклад № 9/2010 на Сметната палата, озаглавен ’Максимално ефективно ли са изразходвани средствата за водоснабдяване за битови нужди в рамките на структурните мерки на ЕС?’
104.
Подчертава, че водата, и особено питейната вода, е стратегически природен ресурс, който, като други природни ресурси, е подложен на все по-голям натиск през ХХІ век вследствие на непрекъснатото нарастване на търсенето, и следователно задача и задължение на Парламента е да обръща особено внимание на защитата и разумното и рационално използване на водата, с цел гарантиране на добро качество на водата и достатъчно снабдяване с питейна вода за увеличаващото се население и бъдещите поколения;
105.
Приветства конструктивните препоръки на Сметната палата и приканва държавите-членки, когато изготвят своите програми и проекти за съфинансиране от Съюза, да обръщат по-голямо внимание на интегрираното управление на водите, което обслужва както екологичните, така и икономическите интереси, и да се стремят към максимално увеличаване на добавената стойност от намесата на Съюза;
106.
Подчертава необходимостта от по-стриктна проверка на проектите при подаването на заявленията, за да се предотвратят слабостите; поради това приканва Комисията да подобри още повече използването на насоки и контролни списъци, като осигури по-ясни критерии за извършването на оценка на заявленията за отпускане на безвъзмездни средства, с цел повишаване на ефективността и съгласуваността на процедурите и техните резултати, както и гарантиране на подходящи последващи действия в случаи, в които изискваната информация не се предоставя или необходимите мерки не се предприемат;
107.
Изразява възмущение във връзка с констатацията на Сметната палата, че макар и някои проекти да са завършени няколко години преди одита, те все още не са влезли в експлоатация поради липсата на допълваща инфраструктура; поради тази причина настоятелно призовава държавите-членки да се стремят към по-добро планиране на проектите, за да се предотврати бездействието на скъпа инфраструктура, като тази в сектора на водоснабдяването, в резултат на липсващи връзки в мрежата;
108.
Приканва също така държавите-членки да осигурят по-добро планиране, като извършват всеобхватни оценки на потребностите, и да гарантират ефективност и икономичност на инвестициите, доколкото това е възможно, като обръщат внимание на възможността за възстановяване на разходите от ползвателите и за по-ефективно използване на водата, с цел защита на водните ресурси, но също така и като се стремят към по-ефикасно използване на водата и намаляване на загубите;
109.
Отправя искане към държавите-членки да гарантират по-добра координация и да ангажират повече заинтересовани страни в планирането на проектите, с цел избягване на ситуации, при които в дадена община се правят инвестиции с цел повишаване на капацитета на водоснабдяването, без да се вземе предвид намаленото потребление в резултат на други инвестиции в същата община, или при които се правят инвестиции във водоснабдителни системи на по-високо от общинското равнище, без ангажимент на общините да ги използват;
Част ХІ ‐ Специален доклад № 10/2010 на Сметната палата, озаглавен ’Специфични мерки в подкрепа на земеделието в най-отдалечените райони на Съюза и в малките острови в Егейско море’
110.
Приветства доклада на Сметната палата, както и отговорите на Комисията;
111.
Подкрепя препоръка 1 на Сметната палата; признава, във връзка с член 12 от Регламент (ЕО) № 247/2006 на Съвета от 30 януари 2006 година за определяне на специфични мерки за селското стопанство в най-отдалечените райони на Съюза ОВ L 42, 14.2.2006 г., стp. 1.
, че принципът на субсидиарност се прилага при разработването на програми, съответстващи на определените от Комисията насоки; признава необходимостта от предприемане на подходящите мерки на национално равнище съгласно определените насоки; приветства ролята на Комисията при определяне на съответствието на програмите с правото на Съюза, както и при осигуряване на координация с националните органи на етапа на разработване на програмите, роля, която включва и предоставянето на насоки на държавите-членки; подчертава по-специално значението на развитието на сътрудничество между Комисията и държавите-членки за подобряване на контролните показатели, както и на ефективността;
112.
Подкрепя препоръка 2 на Сметната палата; приветства изменението на съответния член от Регламент (ЕО) № 247/2006, както предлага Комисията, за да се улесни процесът на годишния преглед на държавите-членки;
113.
Подкрепя препоръка 3 на Сметната палата; признава, че при определянето на мерките се прилага принципът на субсидиарност; отбелязва, че едно по-голямо включване от страна на участниците в програмите и един по-подробен икономически анализ в съответните държави-членки може да способстват за подобряване на мерките; посочва, че при определянето на мерките на национално равнище трябва да се отчитат надлежно устойчивите цели, за да се изключи прекомерно съсредоточаване върху повърхностни мерки; счита, че в определени региони е оправдано да се използват фиксирани плащания на помощи и плащания, свързани единствено с продукцията; призовава обаче за разработване на устойчиви подходи, с оглед гарантиране на бъдещата жизнеспособност на селското стопанство във въпросните региони;
114.
Подкрепя препоръка 4 на Сметната палата; освен това призовава държавите-членки да разработят насоки за общи контролни показатели; съзнава, че различните особености на държавите, обхванати от отделните програми, затрудняват разработването на валидни за целия Съюз контролни показатели; въпреки това счита, че наличието на съвместни контролни показатели е от основно значение за устойчивото развитие на селското стопанство и селските райони; приветства провеждания от Комисията процес на консултации с държавите-членки за определяне на съвместни контролни показатели, които да бъдат въведени за програмите от 2011 г.; счита, че този процес на консултации представлява подход, който би могъл да послужи за образец за други области, в които Съюзът предоставя финансиране;
115.
Подкрепя препоръка 5 на Сметната палата; приветства предложението на Сметната палата за съкращаване на интервала между оценките на програмите на по-малко от пет години; взема под внимание отговорите на Комисията на предложението на Сметната палата; присъединява се към препоръката на Сметната палата за съкращаване на периода между оценките от пет на една година, независимо от годишните доклади за изпълнение, представяни от държавите-членки на Комисията; освен това призовава за създаване на информационна система за управление с цел мониторинг на събираните от държавите-членки данни въз основа на представителни контролни показатели, като така се допринася за по-ефективно и по-устойчиво използване на финансовата помощ;
116.
Призовава Комисията към по-ефективно сътрудничество с държавите-членки; отбелязва, че Комисията не може да задължи никоя държава-членка да приеме предложени промени за подобрение на устойчивостта на програмите; счита, че засилването на участието на Комисията в мерките по контрола ще повиши ефективността на програмите;
o
o o
117.
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, Комисията, Съда на Европейския съюз и Сметната палата и да осигури публикуването й в Официален вестник на Европейския съюз (серия L).
