A6-0037/2009
28.1.2009
ДОКЛАД
относно прегледа на Европейския инструмент за съседство и партньорство
(2008/2236(INI))
Комисия по външни работи
Докладчик:
Konrad Szymański
PE 412.336v02-00
СЪДЪРЖАНИЕ
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ..........................3
СТАНОВИЩЕ на комисията по развитие .............................................................13
СТАНОВИЩЕ на комисията по бюджети .............................................................16
СТАНОВИЩЕ на комисията по регионално развитие ..................................19
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ...................................23
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
относно прегледа на Европейския инструмент за съседство и партньорство
( 2008/2236(INI) )
Европейският парламент ,
- като взе предвид Регламент (ЕО) № 1638/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 2006 година за определяне на общи разпоредби относно установяване на Европейски инструмент за съседство и партньорство (ЕИСП)
ОВ L 310, 9.11.2006 г., стр. 1. ,
- като взе предвид развитието на Европейската политика за съседство (ЕПС) от 2004 г. насам и по-специално изготвените от Комисията доклади за напредъка при прилагането й,
- като взе предвид плановете за действие, приети съвместно с Азербайджан, Армения, Грузия, Египет, Израел, Йордания, Ливан, Мароко, Молдова, Палестинската територия, Тунис и Украйна,
- като взе предвид споразумението за партньорство и сътрудничество, за създаване на партньорство между Европейските общности и техните държави-членки, от една страна, и Руската федерация, от друга страна, влязло в сила на 1 декември 1997 г. и възобновяването на преговорите за ново споразумение за партньорство и сътрудничество през декември 2008 г.,
- като взе предвид решенията, приети от съветите по общи въпроси и външни отношения през септември и октомври 2008 г. за възстановяване на диалога с беларуските власти и за отмяна на ограниченията при пътуване на водещи личности за срок от шест месеца след освобождаването на политически затворници и второстепенни подобрения при провеждането на парламентарните избори,
- като взе предвид декларацията от Барселона, приета по време на евро-средиземноморската конференция на министрите на външните работи в Барселона на 27 и 28 ноември 1995 г. за създаване на Евро-средиземноморско партньорство,
- като взе предвид Съобщението на Комисията до Европейския парламент и Съвета, озаглавено „Процес от Барселона: Съюз за Средиземноморието” ( COM(2008)0319 ),
- като взе предвид даденото от страна на Европейския съвет в Брюксел на 13 и 14 март 2008 г. одобрение на това съобщение,
- като взе предвид декларацията на срещата на високо равнище в Париж относно Средиземноморието, проведена на 13 юли 2008 г. в Париж,
- като взе предвид декларацията относно управление, проекти и регионален политически диалог, приета на конференцията на министрите „Процес от Барселона: Съюз за Средиземноморието”, която се проведе в Марсилия на 3 и 4 ноември 2008 г.;
- като взе предвид съобщенията на Комисията до Европейския парламент и Съвета от 4 декември 2006 г. относно укрепване на ЕПС (
COM(2006)0726 ) и от 5 декември 2007 г. ( COM(2007)0774 ) относно силна ЕПС,
- като взе предвид Съобщението на Комисията до Съвета и Европейския парламент от 11 април 2007 г., озаглавено „Черноморско взаимодействие - Нова инициатива за регионално сътрудничество“ (
COM(2007)0160 ) и Съобщението на Комисията от 19 юни 2008 г.( COM(2008)0391 ), което представя доклад относно първата година на изпълнение на тази инициатива,
- като взе предвид Съобщението на Комисията до Европейския парламент и Съвета, озаглавено „Източно партньорство” (СОМ(2008)0823),
- като взе предвид писмото от 26 април 2006 г. на члена на Комисията Ferrero Waldner до комисията по външни работи на Парламента,
- като взе предвид своите резолюции относно ЕПС и стратегията на ЕС за разширяване,
- като взе предвид предишните си резолюции относно съседните на ЕС страни и региони,
- като взе предвид член 45 от своя правилник,
- като взе предвид доклада на комисията по външни работи и становищата на комисията по развитие, комисията по бюджети и комисията по регионално развитие ( A6-0037/2009 ),
A. като има предвид, че реформата от 2006 г. и споразумението относно новата рамка за външно подпомагане съдържат ангажимент от страна на Комисията за осъществяване на средносрочен преглед за прилагането на Регламент (ЕО) № 1638/2006 преди изборите за Европейски парламент през 2009 г. и дава на Парламента увеличени правомощия за упражняване на контрол по отношение на подпомагането от страна на Общността,
Б. като има предвид, че през 2006 г. комисията по външни работи създаде работни групи във връзка с ЕИСП Юг и ЕИСП Изток с цел да постигне структуриран диалог с Комисията относно документите за прилагането, излагащи политическата рамка за предоставянето на помощ по Европейския инструмент за съседство и партньорство (ЕИСП),
В. като има предвид, че от началото на текущата финансова перспектива през 2007 г. целта на ЕИСП е да подкрепя прилагането на ЕПС и по-специално на плановете за действие на ЕПС, както и на стратегическото партньорство с Руската федерация, посредством оказването на подкрепа при прилагането на пътните карти за четирите общи пространства,
Г. като има предвид, че основната цел на ЕПС е да установи приятелски взаимоотношения с най-близките съседи на Европейския съюз; като има предвид, че съседните държави са естествено разделени на две категории: южни и източни, с различни цели и подходи спрямо Европейския съюз; като има предвид, че това разграничение става видно от двете наскоро предложени инициативи, а именно Съюз за Средиземноморието и Източно партньорство,
Д. като има предвид, че ЕИСП беше също така предназначен за финансиране на трансгранични програми и програми, обхващащи няколко държави, в сферата на ЕИСП, с цел оказването на подкрепа, наред с другото, на инициативи като Черноморско взаимодействие , Съюз за Средиземноморието и Източно партньорство,
Е. като има предвид, че ЕПС остава един от главните приоритети на външната политика на Европейския съюз, както и че предоставя на всички заинтересовани държави възможността за по-тясна интеграция с ЕС,
Ж. като има предвид, че ЕПС е независима спрямо процеса на присъединяване, но без да го изключва, и представлява стъпка напред към икономическо и политическо сближаване между ЕС и съседните му страни,
З. като има предвид, че бързият демографски растеж на съседните на ЕС страни, който има за резултат нарастващото урбанизиране на населението, представлява ново предизвикателство за ЕИСП,
Общи бележки
1. счита, че като цяло разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1638/2006 са подходящи и обосновани с оглед целите на сътрудничеството със съседните страни и други многостранни организации;
2. призовава Комисията, съвместно с правителствата партньори, да работи за по-нататъшното развитие на механизмите за допитване до гражданското общество и местните органи, с цел по-силното им приобщаване към определянето и наблюдението на прилагането на ЕИСП и на националните програми за реформа; призовава Комисията да ускори публикуването на своя уебсайт на годишните програми за действие и да убеди правителствата партньори редовно да предоставят на обществеността документите за своите национални програми;
3. призовава Съвета да разработи заедно с Парламента гъвкав и прозрачен инструмент за предоставяне на информация в тази област и да предаде незабавно на Парламента протокол с решенията;
4. настоятелно призовава Комисията и националните, регионални и местни органи да насърчават програмите за двустранен обмен (побратимяване) между градове и региони и да предоставят необходимата за тази цел помощ, с оглед изграждане на административен капацитет на местно и регионално ниво в съседните страни и насърчаване както на програми за обмен за гражданското общество, така и на микропроекти;
5. приветства стартирането от Комисията на новата програма CIUDAD, в рамките на ЕИСП, която ще позволи предоставянето на помощ на специфични проекти за сътрудничество между европейски градове и градове в страни, обхванати от ЕИСП; изтъква, че този вид инициативи са много подходящо средство за продължаване на диалога и на процеса на демократизация; призовава за отпускане на по-големи суми за укрепване на тези инициативи, при провеждането на междинния преглед на финансовата рамка през 2008-2009 г.;
6. счита, че видимостта на подпомагането от страна на Общността следва да бъде засилена посредством целенасочено общуване със заинтересованите страни и широката общественост и за тази цел препоръчва създаването на контакти с гражданското общество и местните органи, тъй като те се намират по-близо до гражданите и следователно представляват компетентно и ефективно равнище за действие;
7. призовава за по-амбициозни усилия по отношение на годишните програми за действие в сферата на демокрацията, правовата държава и правата на човека, в съответствие с целите, определени в плановете за действие по ЕПС, за да бъдат избегнати пропуски при разпределянето на помощите между източните и средиземноморските партньори; счита, че следва да бъдат положени повече усилия, за да се убедят правителствата партньори да се ангажират с действия в тези сфери;
8. изтъква необходимостта от определянето на ясни, конкретни и измерими цели в рамките на всички нови планове за действие по ЕПС, които са предмет на преговори; подчертава необходимата взаимозависимост между всички глави на тези планове за действие с оглед напредъка по всички глави без разлика; в това отношение подновява своя призив за глобална политика в сферата на правата на човека и демокрацията, която да обхваща всички съществуващи инструменти в тази област;
9. счита, че въпреки засилената гъвкавост и опростеност на инструментите на Общността за подпомагане, които станаха видни по-специално при Европейския инструмент за демокрация и права на човека, процедурите и периодите по ЕИСП продължават да създават затруднения за организациите на гражданското общество и местните органи; призовава Комисията да осъществи сравнителен анализ на процедурите, прилагани от други големи дарители и да представи резултатите от него на Парламента;
10. счита, че секторната и обща бюджетна подкрепа по ЕИСП следва да бъде предоставяна единствено на правителства, които са в състояние да я приложат по прозрачен, ефективен и отговорен начин и където тя би представлявала действителен стимул; призовава Комисията да преразгледа целесъобразността на бюджетната подкрепа в страни, които имат проблеми с процедурите по бюджетно управление и контрол и високи нива на корупция; изисква от Комисията да намери точния баланс между гъвкавостта и прозрачността при избора, прилагането и наблюдението на програмите по ЕИСП;
11. подчертава необходимостта от подход, съобразен с всяка конкретна страна, предвид политическата обусловеност, което има за цел, наред с другото, да насърчи демокрацията, правовата държава и доброто управление, зачитането на правата на човека и правата на малцинствата и независимостта на съдебната система; ето защо счита, че една задълбочена и изчерпателна оценка на всички проекти, свързани с правосъдието, финансирани посредством този инструмент, следва да бъде направена достояние на обществеността и да бъде предоставена на Парламента;
12. приветства включването на трансграничното сътрудничество в обхвата на регламента относно ЕИСП като стратегически инструмент за разработването на общи проекти и за укрепването на отношенията между страните, попадащи в рамките на ЕПС, и държавите-членки; набляга обаче на необходимостта от създаване на специфични инструменти, за да се гарантира редовен мониторинг на управлението и процеса на изпълнение на съвместни оперативни програми от двете страни на границата на ЕС;
13. призовава Комисията да изготви подробен общ преглед на всички съвместни оперативни програми, одобрени за периода 2007-2013 г., заедно с оценка на степента, в която са били спазени принципите на прозрачност, ефикасност и партньорство при изпълнението на проектите; поощрява Комисията да изготви опис на проблемите, които най-често срещат органите за управление както в пограничните региони на ЕС, така и в страните, попадащи в рамките на ЕПС, за да се открият по-подходящи решения за тях за следващия програмен период;
14. поощрява Комисията да улесни обмена на опит и най-добрите практики при трансграничното сътрудничество между програмите и проектите по ЕПС и действията, предприемани съгласно целта за „европейско териториално сътрудничество” и съгласно вече приключилата инициатива на Общността Interreg III A; смята, в частност, че следва да се подпомагат инициативите, свързани с обучение (включително програми за изучаване на езиците на съседните страни) и двустранен обмен на държавни служители; предлага, във връзка с това, периодични анализи на постигнатите подобрения, що се отнася до изграждането на капацитет и институционалното изграждане, от двете страни на границата на ЕС;
15. подчертава значението на изясняването на взаимовръзката между ЕПС в качеството й на рамкова политика и регионалните инициативи на ЕПС, като Черноморско взаимодействие, Съюз за Средиземноморието и бъдещото Източно партньорство, както и на подобряването на координацията и взаимното допълване между тези инициативи и между различните инструменти на Общността за подпомагане; призовава за по-добро синхронизиране между програмите на ЕИСП и финансовото сътрудничество, осигурено от държавите-членки и от международните организации;
16. подчертава необходимостта от по-добро сътрудничество от страна на обхванатите от ЕИСП страни с агенциите на ЕС и повече възможности за страните от ЕИСП за участие в програмите на Общността, при условие че са изпълнени целите на плановете за действие на ЕПС; призовава Комисията да вземе ефективни мерки за свеждане до минимум на финансовия товар, поеман от трети страни, които се стремят да участват в тези програми на Общността;
17. изтъква необходимостта от прозрачност на плащанията по ЕПС по отношение на страната, региона и приоритетната област;
18. призовава да бъде обърнато по-голямо внимание на повишената мобилност, по-специално посредством установяването на форми на сътрудничество в сферата на мобилността със страни, обхванати от ЕПС, както и на междуличностните контакти, особено в сферите на образованието, научните изследвания, търговията и политическия диалог; подкрепя спешни действия за намаляване на визовите такси за гражданите на всички страни, обхванати от ЕИСП, и на пребиваващите в тях лица с крайна цел либерализиране на визовия режим;
19. одобрява подхода на Комисията спрямо икономическата интеграция, включващ целта за създаването на задълбочена и всеобхватна зона за свободна търговия;
20. отбелязва, че въпреки усилията в някои държави от ЕПС да се насърчи равенството между половете и да се увеличи участието на жените в политическия, социален и икономически живот, тези мерки все още не са довели до значително подобряване на положението нито в страните от Средиземноморското съседство, нито в някои от източните съседни държави; призовава Комисията да се занимае по-системно с неравенствата, обусловени от пола, при планирането и прилагането на ЕИСП;
21. одобрява подхода на Комисията спрямо проблема с енергийната сигурност, имащ за цел създаването в средносрочен план на взаимно изгоден, взаимосвързан и диверсифициран пазар на енергия между ЕС и съседните му страни; при все това изтъква, че особено внимание следва да бъде отредено, както на по-нататъшното разработване на хармонизирането на енергийните политики и законодателство на партньорите с практиката и постиженията на правото на ЕС, така и на модернизирането на енергийната инфраструктура в страните партньори;
22. приветства факта, че в предложението на Комисията за Източно партньорство е включено създаването на тематични платформи (демокрация, добро управление и стабилност, икономическа интеграция и сближаване с политиките на ЕС, енергийна сигурност, контакти между хората), които съответстват на основните сфери на сътрудничество;
23. подчертава необходимостта от увеличаване на финансовия пакет за ЕИСП, за да може ЕПС да постигне все по-амбициозните си цели и да бъдат подкрепени нейните нови регионални инициативи; изисква, когато това бъде осъществено, географското разпределяне на финансовата помощ от ЕС между страните от Средиземноморието и страните от Източна Европа да бъде запазено, както е предвидено във финансовата перспектива за 2007-2013 г.;
24. призовава за извършване на оценка на настоящата ефикасност и оказаното въздействие на изразходваните средства в широк контекст, както например дейностите по подпомагане от страна на трети държави;
25. призовава Комисията да подготви оценка на влиянието на политиките на трети държави за външно подпомагане в страните на ЕПС, особено Китай и Русия, и на влиянието на финансовата криза върху всички страни на ЕИСП;
26. призовава Комисията да осъществи изчерпателна оценка на нуждите на страните, на които понастоящем предоставя международна помощ за развитие и подобни форми на подпомагане, с особено внимание спрямо стойностите на БВП и темпове на икономически растеж на държавите получатели;
27. призовава държавите-членки да предоставят финансова подкрепа за програмата за реформа, очертана в плановете за действие на ЕПС, посредством по-нататъшен принос към Инструмента за инвестиции в рамките на политиката за съседство и към подобни инициативи на ЕИСП, както и посредством засилено двустранно подпомагане;
28. припомня, че Парламентът е изразил основателни опасения по време на преговорите относно правното основание на ЕИСП във връзка с начина, по който средносрочните и краткосрочни стратегически документи и документите за отделните страни, които често съдържат примерни суми, да бъдат подложени на парламентарен контрол; призовава за оценка на начина на изпълнение на тези примерни финансови задължения през последните две години;
29. във връзка с това изразява своята загриженост относно високия размер на поисканите бюджетни трансфери в рамките на глава 19 08, чийто съвкупен размер на увеличение вече възлиза на 410 млн. евро под формата на задължения и 635 млн. евро под формата на плащания за 2007 г. и 2008 г.;
30. със задоволство отбелязва, че страните, влизащи в обхвата на ЕИСП, имат право да ползват заеми от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ)
Решение 2006/1016/ЕО на Съвета за предоставяне на гаранция от Общността на Европейската инвестиционна банка в случай на загуби по заеми и гаранции по заеми за проекти, осъществявани извън Общността (ОВ L 414, 30.12.2006 г., стp. 95). , и че операциите по финансиране трябва да бъдат съгласувани и да подпомагат външните политики на ЕС, включително специфичните регионални цели; припомня, че понастоящем максималният таван на операциите за финансиране от страна на ЕИБ за страните, влизащи в обхвата на ЕИСП, за периода 2007-2013 г. е 12,4 млрд. евро, разделени на два примерни подтавана от 8,7 млрд. евро за страните от средиземноморския регион и 3,7 млрд. евро за източните страни и Русия; призовава за оценка, в сътрудничество с ЕИБ, на начина на усвояването на такива заеми;
31. със задоволство отбелязва, че Съдът на Европейските общности наскоро отмени първоначалното правно основание след оспорване от страна на Парламента и постанови, че в такива случаи следва да се прилага процедурата на съвместно вземане на решения съгласно член 179 и 189а от Договора за ЕО; подчертава, че прегледът на ЕИСП и приемането на регламент за замяна на отмененото решение на Съвета относно гаранция от Общността на заемите, отпускани от ЕИБ, трябва да се извършат паралелно, тъй като те са допълнителни инструменти в рамките на политиката на ЕС по отношение на съседните страни, и че трябва да се избягват противоречиви или контрапродуктивни разпоредби;
32. отново изразява своята загриженост относно потенциалната липса на отчетност и риска от злоупотреби със средства на Общността, когато финансовата помощ от ЕС се разпределя посредством доверителни фондове с множество дарители; подчертава важността на стабилна публична финансова система, основаваща се на прозрачност и демократична отчетност; поради това призовава Комисията, по възможност, да избягва разпределянето на средства чрез посредници и когато съществуват по-добри и по-прозрачни начини за разпределянето на такива средства;
Специфични бележки по отношение на отделните страни и региони
33. отбелязва напредъка, постигнат в рамките на инициативата за Съюз за Средиземноморието; въпреки това отбелязва, че:
- финансирането от страна на ЕИСП на инициативата в рамките на ЕПС, насочена на Юг или на Изток, не бива да бъде използвано в ущърб на някоя от тях;
- Парламентът следва да бъде информиран в достатъчна степен относно проектите по Съюз за Средиземноморието, финансирани от ЕИСП;
- при използване на средствата по ЕИСП, от особено голямо значение е прозрачността на останалите източници, включително на частното финансиране;
34. отново посочва, че средиземноморският компонент на ЕПС следва да допълва Процеса от Барселона, както и че целите на ЕПС следва да бъдат по-ясно дефинирани, с цел да бъде укрепен Процесът от Барселона, посредством поощряването на многостранен регионален подход;
35. счита, че за да бъдат подкрепени регионалните, многостранните и трансграничните проекти в рамките на ЕИСП, следва да бъде предвидено разширяване на участието в тези програми на всички нови партньори от Съюза за Средиземноморието;
36. счита, че последното развитие на геополитическата обстановка в намиращите се на изток съседни на ЕС страни подчертават необходимостта от по-нататъшното развитие на ЕПС, посредством адаптирането й към нуждите на партньорите, включително по-голяма ангажираност на ЕС в Черноморския регион и амбициозно Източно партньорство; подчертава необходимостта, по-специално по отношение на Армения, Азербайджан, Грузия, Украйна и Република Молдова, от ускоряване на създаването на зона за свободна търговия, веднага щом страните партньори са готови за това, както и необходимостта колкото се може по-скорода бъдат приключени мерките за либерализиране на визовия режим с ЕС, както и необходимостта от подобряване на регионалното сътрудничество с цел насърчаване на стабилността и благосъстоянието в съседните на ЕС страни;
37. предлага основаването, по подобие на асамблеите Euromed и Eurolat и с участието на Европейския парламент, на Асамблея на източните съседни държави („Euroeast“) с оглед на прилагането на ЕИСП в източноевропейските държави, и по-точно Армения, Азербайджан, Грузия, Молдова, Украйна и Беларус.
38. посочва, че замразените конфликти представляват пречка пред пълноценното развитие на ЕПС по отношение на Южен Кавказ и призовава Съвета да вземе по-активно участие в разрешаването на конфликта;
39. изтъква, че e необходима по-голяма ангажираност в региона на Черно море, за да може ЕС да помогне при разрешаването на някои oт нерешените конфликти и да подобри сътрудничеството между страните в региона, като в същото време създаде основа за обща регионална външна политика и политика на сигурност заедно с Турция; подчертава, че Русия също следва да бъде поканена да подкрепи разрешаването на конфликтите и да насърчи мира, стабилността и зачитането на териториалната цялост в региона, който е съседен както за ЕС, така и за Русия; счита, че благодарение на тези принципи на международното право следва да бъде възможно прилагането на няколко проекта от общ интерес;
40. приветства факта, че Източното партньорство предлага по-значителен стимул за амбициозни страни партньори като Украйна; по-специално приветства новата цялостна програма за институционално изграждане за подобряване на административния капацитет в съответните сектори на сътрудничество;
41. във връзка с това счита, че Източното партньорство не бива да възпрепятства достъпа до членство на онези съседни страни, които желаят да предложат кандидатурата си съгласно член 49 от Договора за Европейския съюз;
42. подкрепя предложението на Комисията за нови взаимоотношения със страните от Източното партньорство, които да бъдат изградени на базата на адаптирани към всяка страна поотделно нови споразумения за асоцииране, които биха отговорили по-добре на стремежите на партньорите за по-тесни взаимоотношения;
43. приветства факта, че енергийната сигурност представлява неразделна част от предложението за Източно партньорство във взаимоотношенията с източните партньори; одобрява основните цели на горепосоченото съобщение относно Източното партньорство, като например бързото завършване на преговорите за членството на Украйна и Молдова в Енергийната общност и заздравяването на политическите ангажименти с Азербайджан, целящо сближаването му с енергийния пазар на ЕС и инфраструктурното му интегриране;
44. одобрява пакета за икономическо възстановяване и стабилност от бюджета на Общността, който ще предостави до 500 млн. евро за периода 2008-2010 за възстановяване на Грузия след опустошителната война и за гарантиране на икономическото възстановяване на вътрешно разселените лица до завръщането им по техните домове и имоти; подчертава, че за да се гарантира, че подпомагането се разпределя за най-спешните нужди на Грузия, финансирането от страна на ЕС следва да бъде обвързано с подходящи механизми за поставяне на условия и за извършване на наблюдение; подчертава, че помощта следва да бъде насочена към подкрепяне на програмата за реформи, както е определено в плана за действие на ЕПС и в програмните документи на ЕИСП, които остават особено уместни;
45. изтъква, че финансовият пакет за Беларус следва да бъде преразгледан, за да се прецени дали сътрудничеството може да бъде разширено, така че да обхваща и други сфери, освен енергетиката, околната среда и миграцията, с оглед продължаване на предприетата през септември 2008 г. от Съвета политика на ново поемане на ангажименти; припомня, че отношенията между ЕС и Беларус до голяма степен ще зависят от ангажираността на правителството на Беларус с демократичните ценности; подчертава необходимостта от ефективно поставяне на политически условия и от гаранции, че подпомагането ще има незабавно положително влияние върху гражданите и няма да бъде неправомерно използвано от властите срещу политическите им опоненти; подчертава, че ЕС следва да окаже по-ефективна подкрепа на гражданското общество и на политическите партии, които защитават демокрацията;
46. счита, че при преговорите за ново споразумение между ЕС и Русия ЕС следва да съсредоточи вниманието си върху следните въпроси:
- засилено сътрудничество от руска страна при определянето на ясни приоритети в областта на финансовото сътрудничество, което би довело до по-добро планиране и многогодишно програмиране на помощта;
- гаранции, че всяка финансова подкрепа, предоставена на руските органи, допринася за укрепването на демократичните стандарти в Руската федерация;
- засилено съвместно участие в проекти, определени за финансиране;
°
° °
47. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, Комисията, на правителствата и националните парламенти на държавите, обхванати от ЕИСП, на Съвета на Европа, на Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа, както и на Евро-средиземноморската парламентарна асамблея .
9.12.2008
СТАНОВИЩЕ на комисията по развитие
на вниманието на комисията по външни работи
относно преразглеждането на Инструмента на европейската политика на съседство
( 2008/2236(INI) )
Докладчик по становище:
Danutė Budreikaitė
ПРЕДЛОЖЕНИЯ
Комисията по развитие приканва водещата комисия по външни работи да включи в предложението за резолюция, което ще приеме, следните предложения:
1. подчертава факта, че само две от седемнадесетте страни, които са обхванати от Европейския инструмент за съседство и партньорство (ЕИСП), не са класифицирани като развиващи се от Комитета за подпомагане на развитието към Организацията за икономическо сътрудничество и развитие; отбелязва в този смисъл, че макар една от целите на ЕИСП да е насърчаване на намаляването на бедността, в действителност той не е допринесъл за рязко намаляване на степента на бедност и за подобряване на социално-икономическото състояние в много страни, обхванати от Европейската политика на съседство; поради това настоява премахването на бедността и постигането на Целите на ООН на хилядолетието за развитие (особено в областта на здравеопазването и образованието) да станат първостепенни и всеобхващащи цели за целия период на изпълнение на помощта по ЕИСП;
2. отбелязва, че главният акцент при планирането на ЕИСП е върху икономическото развитие и улесняването и либерализирането на търговията; призовава приоритет при планирането на ЕИСП да получат областите на развитие на сътрудничество, очертани в инструмента, като насърчаване на демократизацията и правата на човека, равенство между половете и недискриминация, социално развитие и закрила, здравеопазване и образование и опазване на околната среда;
3. изразява загриженост, че държавите, които попадат в обхвата на Европейската политика на съседство (ЕПС), са сред най-засегнатите от слабости по отношение на демократизацията и от продължаващи нарушения на правата на човека; изразява също така загриженост, че гражданското общество и опозиционните партии не са включени системно и по смислен начин в консултационния процес на ЕПС и в планирането на финансовите средства на ЕИСП поради ограничения, налагани от управляващите елити; настоятелно призовава Комисията да осигури ресурси за демократични реформи, които насърчават укрепването на опозиционните партии, преодоляването на недостатъците на избирателните процедури и гарантират независимостта на съдебната система в държавите на ЕПС, както и налагат спазването на правата на човека в рамките на ЕИСП;
4. отбелязва, че въпреки усилията в някои държави от ЕПС да се насърчи равенството между половете и да се увеличи участието на жените в политическия, социален и икономически живот, тези мерки все още не са довели до значително подобряване на положението нито в страните от Средиземноморското съседство, нито в някои от източните съседни държави; призовава Комисията да се занимае по-системно с неравенствата, обусловени от пола, при планирането и прилагането на ЕИСП;
5. подчертава значението на предложението за източно партньорство, създадено в същата насока като Съюза за Средиземноморието; посочва, че с помощта на източното партньорство би могло да се допринесе решително за по-нататъшното развитие на сътрудничеството между ЕС и източноевропейските държави, и за укрепване на демокрацията, на отговорното държавно управление и на защитата на правата на човека в тези държави, и за насърчаване на тяхното икономическо и социално развитие;
6. предлага основаването, по подобие на асамблеите Euromed и Eurolat и с участието на Европейския парламент, на парламентарна асамблея на източните съседни държави („Euroeast“), която да служи за осъществяване на ЕИСП в източноевропейските държави, и по-точно Армения, Азербайджан, Грузия, Молдова, Украйна и Беларус.
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
8.12.2008
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
27
0
0
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Margrete Auken, Alessandro Battilocchio, Josep Borrell Fontelles, Danutė Budreikaitė, Marie-Arlette Carlotti, Nirj Deva, Fernando Fernández Martín, Juan Fraile Cantón, Alain Hutchinson, Glenys Kinnock, Maria Martens, Gay Mitchell, Horst Posdorf, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, Johan Van Hecke
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Miguel Angel Martínez Martínez, Manolis Mavrommatis, Csaba Őry, Renate Weber
Заместник(ци) (чл. 178, пар. 2), присъствал(и) на окончателното гласуване
Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Zita Gurmai, Emilio Menéndez del Valle, Ramona Nicole Mănescu, Justas Vincas Paleckis, Leopold Józef Rutowicz
11.12.2008
СТАНОВИЩЕ на комисията по бюджети
на вниманието на комисията по външни работи
относно прегледа на "Инструмента за европейската политика на добросъседство"
( 2008/2236(INI) )
Докладчик по становище:
Simon Busuttil
ПРЕДЛОЖЕНИЯ
Комисията по бюджети приканва водещата комисия по външни работи да включи в предложението за резолюция, което ще приеме, следните предложения:
1. припомня, че Парламентът е изразил основателни опасения по време на преговорите относно правното основание на Инструмента за европейската политика на добросъседство (ИЕПД) във връзка с начина, по който средносрочните и краткосрочни стратегически документи и документите за отделните страни, които често съдържат примерни суми, да бъдат подложени на парламентарен контрол; призовава за оценка на начина на изпълнение на тези примерни финансови задължения през последните две години;
2. в тази връзка изразява своята загриженост относно високия размер на поисканите бюджетни трансфери в рамките на глава 19 08, чийто съвкупен размер на увеличение вече възлиза на 410 млн. евро под формата на задължения и 635 млн. евро под формата на плащания за 2007 г. и 2008 г.;
3. със задоволство отбелязва, че страните, влизащи в обхвата на ИЕПД, имат право да ползват заеми от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ)
Решение 2006/1016/ЕО на Съвета за предоставяне на гаранция от Общността на Европейската инвестиционна банка в случай на загуби по заеми и гаранции по заеми за проекти, осъществявани извън Общността (ОВ L 414, 30.12.2006 г., стp. 95). , и че операциите по финансиране трябва да бъдат съгласувани и да подпомагат външните политики на ЕС, включително специфичните регионални цели; припомня, че понастоящем максималният таван на операциите за финансиране от страна на ЕИБ за страните, влизащи в обхвата на ИЕПД, за периода 2007-2013 г. е 12,4 млрд. евро, разделени на два примерни подтавана от 8,7 млрд. евро за страните от средиземноморския регион и 3,7 млрд. евро за източните страни и Русия; призовава за оценка, в сътрудничество с ЕИБ, на начина на усвояването на такива заеми;
4. със задоволство отбелязва, че Съдът на Европейските общности наскоро отмени първоначалното правно основание след възражение от страна на Парламента и постанови, че в такива случаи следва да се прилага процедурата на съвместно вземане на решения съгласно член 179 и 189а от Договора за ЕО; подчертава, че прегледът на ИЕПД и приемането на регламент за замяна на отмененото решение на Съвета относно гаранция от Общността на заемите, отпускани от ЕИБ, трябва да се извършат паралелно, тъй като те са допълнителни инструменти в рамките на политиката на ЕС по отношение на съседните страни, и че трябва да се избягват противоречиви или неефективни разпоредби;
5. отново изразява своята загриженост относно потенциалната липса на отчетност и риска от злоупотреби със средства на Общността, когато финансовата помощ от ЕС се разпределя посредством доверителни фондове с множество дарители; подчертава важността на стабилна публична финансова система, основаваща се на прозрачност и демократична отчетност; поради това призовава Комисията, по възможност, да избягва разпределянето на средства чрез посредници и когато съществуват по-добри и по-прозрачни начини за разпределянето на такива средства.
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
11.12.2008
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
15
0
0
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Richard James Ashworth, Reimer Böge, Simon Busuttil, Valdis Dombrovskis, Brigitte Douay, Vicente Miguel Garcés Ramón, Catherine Guy-Quint, Jutta Haug, Vladimír Maňka, Jan Mulder, Margaritis Schinas, László Surján, Kyösti Virrankoski, Ralf Walter
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Peter Šťastný
20.1.2009
СТАНОВИЩЕ на комисията по регионално развитие
на вниманието на комисията по външни работи
относно прегледа на "Инструмента на европейската политика за добросъседство"
( 2008/2236(INI) )
Докладчик по становище:
Petru Filip (поето от
Lambert van Nistelrooij , считано от 19.12.2008 г.)
ПРЕДЛОЖЕНИЯ
Комисията по регионално развитие приканва водещата комисия по външни работи да включи в предложението за резолюция, което ще приеме, следните предложения:
1. приветства включването на трансграничното сътрудничество в обхвата на регламента относно Инструмента на европейската политика за добросъседство като стратегически инструмент за разработването на общи проекти и за укрепването на отношенията между страните, попадащи в рамките на европейската политика за добросъседство, и държавите-членки; набляга обаче на необходимостта от създаване на специфични инструменти, за да се гарантира редовен мониторинг на управлението и процеса на изпълнение на съвместни оперативни програми от двете страни на границата на ЕС;
2. изтъква, че трансграничното сътрудничество следва да допринесе за интегрираното и устойчиво регионално развитие между съседните погранични райони, както и за хармоничната териториална интеграция между Общността и съседните страни; отбелязва, че най-доброто средство за постигане на тази цел е да се съгласуват целите на външната политика с целите и действията на политиката за икономическо, социално и териториално сближаване;
3. подчертава необходимостта от подобряване на съгласуваността между териториалното сътрудничество, съгласно политиката за икономическо, социално и териториално сближаване, и външния елемент на трансграничното сътрудничество, със страните кандидатки, страните, попадащи в рамките на европейската политика за добросъседство, Руската федерация и страните, които са в съседство с най-отдалечените райони;
4. призовава Комисията да изготви подробен общ преглед на всички съвместни оперативни програми, одобрени за периода 2007-2013 г., заедно с оценка на степента, в която са били спазени принципите на прозрачност, ефикасност и партньорство при изпълнението на проектите; поощрява Комисията да изготви опис на проблемите, които най-често срещат органите за управление както в пограничните региони на ЕС, така и в страните, попадащи в рамките на европейската политика за добросъседство, за да се открият по-подходящи решения за тях за следващия програмен период;
5. съжалява за ограниченото прилагане на принципа на субсидиарността, както се посочва в първите доклади относно изпълнението на програмите; поради това призовава Комисията да насърчава по-голямо участие на регионалните и местни органи, при по-децентрализиран подход, както в управлението на програмите, така и в изпълнението на проектите; отбелязва, че създаването на способни да функционират децентрализирани структури е съществена предпоставка за успешното изпълнение на проектите по европейската политика за добросъседство;
6. изразява съжаление относно установената липса на съгласуваност между финансирането по Инструмента на европейската политика за добросъседство и Европейския фонд за регионално развитие и призовава за опростяване на процедурите и хармонизиране на правилата, за да се постигне по-добро прилагане на съществуващите инструменти и да се избегне припокриване на действията; очаква, в този контекст, информация от Комисията относно въведените контролни механизми за избягване на двойното финансиране;
7. смята, че следва да се прилага интегриран подход, който да гарантира необходимата съгласуваност между различните нива (от местно до европейско), секторните политики и програмите за предоставяне на субсидии;
8. поощрява Комисията да улесни обмена на опит и най-добрите практики при трансграничното сътрудничество между програмите и проектите по европейската политика за добросъседство и действията, предприемани съгласно целта за „европейско териториално сътрудничество” и съгласно вече приключилата инициатива на Общността Interreg III A; смята, в частност, че следва да се подпомагат инициативите, свързани с обучение (включително програми за изучаване на езиците на съседните страни) и двустранен обмен на държавни служители; предлага, в този контекст, периодични анализи на постигнатите подобрения, що се отнася до изграждането на капацитет и институционалното изграждане, от двете страни на границата на ЕС;
9. смята, че повечето контакти между хората и личният опит по отношение на демокрацията и върховенството на закона са предпоставка за оптималното осъществяване на проектите по европейската политика за добросъседство;
10. настоятелно призовава Комисията и националните, регионални и местни органи да насърчават програмите за двустранен обмен (побратимяване) между градове и региони и да предоставят необходимата помощ за това, с оглед изграждане на административен капацитет на местно и регионално ниво в съседните страни и насърчаване както на програми за обмен за гражданското общество, така и на микропроекти;
11. призовава Комисията активно да насърчава трансграничните икономически, социални и институционални връзки с оглед на слабото взаимодействие в това отношение между пограничните региони;
12. смята, че сумите, отпуснати за трансгранично сътрудничество, са недостатъчни, тъй като представляват едва 5% от общия бюджет на Инструмента на европейската политика за добросъседство, имайки предвид както добавената политическа стойност на тези програми, в качеството им на инструменти за регионална стабилност, така и конкретните подобрения, които те могат да постигнат по отношение на изграждането на административен капацитет, прозрачността на процедурите и участието на гражданското общество във вземането на решения; приканва Комисията да разгледа възможността за увеличаване на лимитите на финансирането при изчисляването на резервите за следващия програмен период;
13. подчертава значението на включването на въпросите, свързани с пола, равните възможности и специалните нужди на хората с увреждания и възрастните хора във финансираните по Инструмента на европейската политика за добросъседство проекти;
14. счита, че за да се изпълнят целите на основните програмни документи, свързани с европейската политика за добросъседство, Инструментът на европейската политика за добросъседство следва да се съсредоточи върху една балансирана стратегия между изтока и юга, с конкретни подходи за двата региона, помагайки по този начин на определени региони да приемат новаторски концепции за развитие с общи цели;
15. посочва, че европейската политика за добросъседство предоставя отлична рамка за регионално сътрудничество по въпроси като околна среда, енергийна сигурност, култура, транспорт, управление на границите и миграция; подкрепя договарянето, където е възможно, на правно обвързващи споразумения в отделните сектори, благоприятстващи интегрирането на съвместните политики; подчертава по-конкретно необходимостта от инвестиции в разширяването на трансевропейските транспортни и енергийни мрежи, така че те да обхванат и страните от европейската политика за добросъседство;
16. подчертава, че действията за борба с изменението на климата и поощряването на енергийната ефективност са ключови области за по-доброто сътрудничество между ЕС и всички негови партньори по европейската политика за добросъседство; в резултат на това счита, че проектите, които съответстват на принципите за устойчиво развитие, следва да се ползват с предимство, що се отнася до получаването на помощи;
17. поощрява Комисията да представи предложение за по-добра политика за добросъседство, която да даде възможност на съседните страни, чиито преговори за присъединяване понастоящем имат малки шансове за успех, въпреки това да установят трайни връзки с ЕС.
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
20.1.2009 г.
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
45
2
0
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jean Marie Beaupuy, Rolf Berend, Jana Bobošíková, Victor Boştinaru, Wolfgang Bulfon, Giorgio Carollo, Antonio De Blasio, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Monica Giuntini, Ambroise Guellec, Jim Higgins, Филиз Хакъева Хюсменова, Mieczysław Edmund Janowski, Румяна Желева, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Евгени Кирилов, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Florencio Luque Aguilar, Jamila Madeira, Sérgio Marques, Yiannakis Matsis, Miroslav Mikolášik, James Nicholson, Jan Olbrycht, Maria Petre, Markus Pieper, Pierre Pribetich, Giovanni Robusti, Wojciech Roszkowski, Grażyna Staniszewska, Catherine Stihler, Andrzej Jan Szejna, Lambert van Nistelrooij, Oldřich Vlasák, Vladimír Železný
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Brigitte Douay, Madeleine Jouye de Grandmaison, Zita Pleštinská, Samuli Pohjamo, Richard Seeber
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
21.1.2009
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
63
5
2
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Monika Beňová, Colm Burke, Marco Cappato, Philip Claeys, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Michael Gahler, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Klaus Hänsch, Richard Howitt, Anna Ibrisagic, Jelko Kacin, Ioannis Kasoulides, Maria Eleni Koppa, Joost Lagendijk, Vytautas Landsbergis, Johannes Lebech, Willy Meyer Pleite, Francisco José Millán Mon, Pasqualina Napoletano, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Baroness Nicholson of Winterbourne, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Janusz Onyszkiewicz, Justas Vincas Paleckis, Ioan Mircea Paşcu, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Hubert Pirker, Bernd Posselt, Raül Romeva i Rueda, Libor Rouček, Christian Rovsing, Flaviu Călin Rus, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, Marek Siwiec, Hannes Swoboda, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Inese Vaidere, Geoffrey Van Orden, Ari Vatanen, Andrzej Wielowieyski, Zbigniew Zaleski, Josef Zieleniec
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Laima Liucija Andrikienė, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Milan Horáček, Aurelio Juri, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Yiannakis Matsis, Erik Meijer, Nickolay Mladenov, Doris Pack, Athanasios Pafilis, Wojciech Roszkowski, Adrian Severin, Jean Spautz, Csaba Sándor Tabajdi, Karl von Wogau
Заместник(ци) (чл. 178, пар. 2), присъствал(и) на окончателното гласуване
Călin Cătălin Chiriţă, Věra Flasarová, Pierre Pribetich
