30.9.2009 B7-0084/2009 ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ за приключване на разискванията по изявления на Съвета и на Комисията
съгласно член 110, параграф 2 от Правилника за дейността
относно срещата на високо равнище в Питсбърг на 24-25 септември 2009 г.
Daniel Cohn-Bendit
,
Rebecca Harms
от името на групата Verts/ALE
PE428.688v01-00 B7‑0084/2009 Резолюция на Европейския парламент относно срещата на високо равнище в Питсбърг на 24-25 септември 2009 г.
Европейският парламент ,
– като взе предвид заключенията от срещата на високо равнище на Г-20, проведена в Питсбърг на 24-25 септември 2009 г.,
– като взе предвид съвместното писмо на Великобритания, Франция и Германия, призоваващо за "задължителни правила" за определяне на граници на бонусите за банковите служители,
– като взе предвид съвместното изявление, направено на 4 септември 2009 г. от седем европейски финансовите министри (финансовите министри на Франция, Швеция, Нидерландия, Люксембург, Испания, Германия и Италия), с което призовават Г-20 да се присъедини към тях в приемането на строги правила относно заплащането на финансовите оператори,
– като взе предвид резултатите от срещата на финансовите министри на държавите от Г-20, проведена в Лондон на 4-5 септември 2009 г.,
– като взе предвид резултатите от срещата на Глобалния форум на ОИСР относно прозрачността и обмена на информация за данъчни цели, проведена в Мексико на 1-2 септември 2009 г.,
– като взе предвид заключенията на срещата на високо равнище на Г-20, проведена в Лондон на 2-3 април 2009 г.,
– като взе предвид член 110, параграф 2 от своя правилник,
A. като има предвид, че финансовата и икономическа криза беше предизвикана от най-богатите държави в света, но тя засяга всички страни, и като има предвид, че Г-20 носи колективна отговорност за намаляване на социалното въздействие на кризата, особено в развиващите се страни, които бяха засегнати тежко от страничните ефекти на кризата,
Б. като има предвид, че финансирането на дейности, свързани с изменението на климата е съществен елемент от усилията за насърчаване на глобално икономическо възстановяване и изграждане на основите за устойчива икономика в 21-ви век,
В. като има предвид, че финансирането в областта на климата за развиващите се страни е както задължение на индустриализираните държави, тъй като емисиите, които те са изхвърляли в миналото, са причина за изменението на климата, което наблюдаваме в момента, така и инвестиция в глобалната колективна сигурност,
Г. като има предвид, че нарастващите глобални търговски неравновесия и увеличаващото се разделяне на движенията на номиналните обменни курсове от инфлационния диференциал между държавите са основни причини за настоящата финансова и икономическа криза,
Д. като има предвид, че офшорните центрове дават възможност за злоупотреби чрез избягване и укриване както от данъчно облагане, така и от финансово регулиране, и че избягването и укриването на данъци в международен план представлява сериозна пречка пред постигането на Целите на хилядолетието,
Е. като има предвид, че офшорните центрове и данъчните убежища улесняват незаконно изтичане на капитал в размер на 1 трилион американски долара годишно и като има предвид, че около две трети от тази сума се формират от сделки, в чиято основа стоят многонационални схеми за избягване и укриване на данъци,
Ж. като има предвид, че справянето с предизвикателствата, наложени от укриването на данъци, данъчните убежища и офшорните центрове, е от първостепенно значение и като има предвид, че в областта на данъчните въпроси е необходима глобална система за сътрудничество и обмен на информация,
З. като има предвид, че спекулативните финансови оператори като хедж фондове и фондове за дялово участие допринесоха за подхранване на драматичните колебания в цените на петрола, металите, храните и други стоки и като има предвид, че финансовите спекулации с храни, петрол, земя и други основни стоки следва да бъдат забранени,
И. като има предвид, че високо задлъжнелите институции трябва да бъдат регулирани, наред с другото и чрез по-строги изисквания за капиталова адекватност,
Й. като има предвид, че за финансовите институции със значителни за системата размери следва да се прилагат по-високи изисквания за капитал, отколкото за по-малките финансови институции, с цел да се намали вероятността от операции за обществено спасяване,
К. като има предвид, че действията относно заплатите и бонусите на висшите служители са сред мерките от първостепенно значение, които трябва да бъдат предприети, за да бъде избегната финансова криза в бъдеще, и като има предвид, че тези мерки са още по-необходими поради факта, че бяха използвани пари на данъкоплатците, за да се помогне на финансовия сектор,
Л. като има предвид, че действията относно заплатите и бонусите на висшите служители ще бъдат по-малко ефективни, ако не се прилагат в най-големите световни финансови центрове,
М. като има предвид, че финансовите министри на държавите от ЕС постигнаха споразумение относно необходимостта от разкъсване на връзката между високите бонуси и културата за поемане на риск, която считат за отговорна за финансовите сътресения,
Н. като има предвид, че глобализацията придава ключово значение на икономическото и финансово сътрудничество и изисква глобални отговори в сфери като корекциите в платежния баланс, финансовата регулация и надзор, управлението на дългове и разрешаването на проблеми със задлъжнялостта; като има предвид, че международната координация следва да бъде направлявана от органи, които отговарят на четири традиционни критерия: ефективност, легитимност, представителност и отчетност,
О. като има предвид, че е от първостепенно значение да се премахнат различията между регулираните и нерегулираните финансови пазари и като има предвид, че на всяка цена трябва да се предотврати регулаторния арбитраж и избягването на регулирането,
Рамка за екологично и глобално възстановяване
1. припомня, че финансовата и икономическа криза оказва несъразмерно въздействие върху уязвимите в най-бедните страни, като изостри кризите, свързани с бедността, дълговете и недостига на храна; поради това изразява своята загриженост, че Г-20 напълно изолира останалите "Г-172" страни, които са най-засегнати от последиците от финансовата, продоволствената, енергийната и екологичната криза; в тази връзка счита, че Г-20 все още не притежава легитимност, за да реши самостоятелно икономическата и финансова криза или да напише правилата на един нов глобален икономически ред; счита, че е от основно значение Г-20 да се разшири, така че ефективно да се вземе предвид загрижеността на други страни с бързоразвиващи се и развиващи се икономики, включително най-бедните;
2. по-специално, потвърждава своето убеждение, че органите, които де факто вземат решенията на световно равнище, следва, в дългосрочен план, да бъдат включени под егидата на ООН, евентуално чрез допълнително развитие на съществуващи организации на ООН като Икономическия и социален съвет, при условие че никоя страна няма право на вето;
3. изразява съгласие, че все още е необходимо прилагането на програми за стимулиране, за да се подкрепи икономическата активност, докато се установи очевидно възстановяване; изразява съжаление все пак, че Г-20 одобрява изразходването на 5 000 милиарда американски долара за антициклични разходи до края на 2010 г., без достоверен ангажимент за екологични инвестиции;
4. предупреждава да не се прилага стратегия за изход твърде рано; потвърждава убеждението си, че координираните стратегии за изход трябва да приемат формата на глобален "зелен нов курс" съгласно доклада на UNEP "Out of Crisis - Opportunity" ("Кризата като възможност") от 16 февруари 2009 г., в който настоятелно се призовава Г-20 да предложи "глобален зелен нов курс" като начин за всеобхватно решаване на "тройната криза" (икономическата, социалната и екологичната криза);
5. счита, че са необходими нови показатели и счетоводни рамки за устойчиво развитие освен БВП, за да бъде измервано благополучието и екологичното въздействие на дейността на човека и следователно като насоки за ориентиране и оценка на глобалното възстановяване; отбелязва окончателния доклад Stiglitz/Sen на Комисията относно алтернативните показатели и съобщението на Европейската комисия: "Отвъд БВП Измерване на напредъка в свят на промени" (COM(2009)433) от 20 август 2009 г.; призовава Европейския съвет и Комисията да представят тези въпроси по време на следващата среща на високо равнище на Г-20 в Канада;
6. приветства факта, че на срещата на високо равнище в Питсбърг бяха разгледани някои от световните неравновесия, които са в основата на финансовата криза, както и че ще бъде създадена "Рамка за силен, устойчив и балансиран растеж", поставяща началото на процес на сътрудничество за взаимна оценка на националните политически рамки и въздействието на тези рамки върху тенденциите и устойчивостта на световния растеж;
7. припомня, че с цел предотвратяване появата на финансова криза в бъдеще, трябва да се вземат ефективни мерки по отношение на причините за нея, като прекомерната частна задлъжнялост, увеличаващото се неравенство и търговските дисбаланси и дисбалансите по текущата сметка;
8. счита, че за ефективен многостранен отговор на кризата се изисква системна регулаторна реформа с много измерения, за да се реши проблемът с нестабилността на обменните курсове и цените на стоките; изразява съжаление, че на срещата на високо равнище в Питсбърг не бяха повдигнати тези въпроси; поради това настоятелно призовава Европейския съвет да приеме обща позиция, за да се засегнат тези въпроси на следващата среща на високо равнище на Г-20 в Канада;
9. настоятелно призовава Европейския съвет да повдигне на следващата среща на Г-20 в Канада въпроса за нов многостранен режим за управление на обменните курсове, за да се предотврати валутната спекулация, да се ограничат глобалните неравновесия и да се осигури достатъчно пространство, в което всички държави да преследват осъществяването на подходящи антициклични фискални и монетарни политики, когато са изправени пред рецесия или финансова криза;
10. призовава Европейския съвет да подкрепи предложението на Конференцията на ООН за търговия и развитие (UNCTAD) за създаване на нов многостранен режим за управление на обменните курсове и призовава Комисията да определи и да направи оценка на различните политически възможности в тази насока;
11. остава сериозно загрижен, че в своите неотдавнашни условия за отпускане на заем на засегнатите от кризата държави (включително Унгария, Латвия и Исландия) МВФ предписа изцяло проциклични фискални и монетарни политики като тези, които задълбочиха икономическата криза в азиатските държави през 1997-1998 г.; припомня необходимостта от реформа на структурата на гласуване в институциите от Бретън Уудс, за да се създаде режим на двойно мнозинство на основата на държави-членки и на дял от капитала;
Енергийна сигурност и изменение на климата
12. изразява съжаление относно липсата на напредък на Г-20 по отношение на постигане на споразумение в рамките на процеса, свързан с Рамковата конвенция на Обединените нации по изменение на климата (РКООНИК), за споделяне между индустриализираните държави на глобалното обществено финансиране в областта на климата, необходимо за смекчаване и приспособяване в развиващите се страни, за да бъде ограничено изменението на климата до +2°C; счита, че годишно ще е необходимо международно обществено финансиране за мерки в областта на климата в развиващите се страни в размер на най-малко 120 милиарда евро; отново заявява, че тези ангажименти трябва да бъдат нови и в допълнение към целите на индустриализираните държави, както и към съществуващите ангажименти за ОПР;
13. счита, че справедлив принос на ЕС към тези усилия следва да бъде в размер на най-малко 35 милиарда евро на година до 2020 г.;
14. призовава за нови, предвидими и достатъчни източници на обществено финансиране за бъдещото споразумение в областта на климата, напр. такси за квоти за емисии за индустриализираните държави в рамките на действията по отношение на климата след 2012 г., такси, тарифи или търгове съгласно международен механизъм за ограничаване и търговия с емисии в областта на корабоплаването и въздухоплаването, както и налози върху финансовите сделки;
15. призовава финансовите министри на държавите от Г-20 да мобилизират ресурси за подкрепа на краткосрочните действия в областта на климата в развиващите се страни, като ключов елемент от колективния отговор на глобалната икономическа криза;
Укрепване на международната система за финансово регулиране
16. приветства постигнатия напредък и ангажиментите, поети от Г-20, за укрепване на международната система за финансово регулиране по отношение на надзора с цел ограничаване на риска, управлението на риска, прозрачността и международното сътрудничество; въпреки това, настоятелно призовава на този етап Г-20 бързо да постигне споразумение относно международна рамка за реформа за решителна борба с всички рискове, произтичащи от настоящата "паралелна банкова система", пазарите на деривати, извънборсовата търговия, секюритизираните продукти, прекомерната задлъжнялост и т.н., по такъв начин, че основните принципи, по които вече е постигнато съгласие на предишни срещи на високо равнище на Г-20, да могат да бъдат приложени бързо и да се избегне регулаторния арбитраж; по-специално, настоятелно призовава Г-20 да гарантира, че участниците на финансовия пазар са задължени да управляват разумно и да отчитат извънбалансовите си експозиции и припомня, че всички субекти или дейности, които могат да създадат еднакъв системен риск, следва да бъдат обект на еднакви правила за ограничаване на риска;
17. изразява съжаление, че освен обещанието на Г-20 да изиска по-високи нива на капитал за банките и другите финансови институции, не беше постигнато споразумение по въпроса какъв следва да е размерът на капиталовите резерви, за да се намали предприемането на риск; счита също така, че ангажиментът за изготвяне до края на 2012 г. на международно признати правила за повишаване на размера и качеството на банковия капитал и за възпиране на прекомерната задлъжнялост, в частност за банките, отлага решаването на проблема за прекалено късен момент;
18. изразява също така дълбоко съжаление, че Г-20 не прие конкретни мерки относно хедж фондовете и фондовете за дялово участие, като се има предвид, че липсата на необходимите мерки доведе до момента до регулаторна надпревара до край;
19. изразява съжаление от факта, че Г-20 не направи силни предложения за забрана на определени практики, като късите продажби, или не постигна съгласие по други мерки за възпиране на финансовите спекулации, например чрез изрично предлагане на данък върху финансовите сделки, както и чрез полагане на усилия за постигане на международно споразумение, задължаващо всички подписали го страни да наложат такъв данък върху финансовите сделки;
20. приветства факта, че МВФ е упълномощен да подготви за следващата среща на високо равнище доклад относно инструментите, с който да се изиска финансовата индустрия да има "справедлив и съществен принос към плащане на всякакви тежести, свързани с правителствена намеса с оглед възстановяване на банковата система"; счита, че този мандат трябва бързо да доведе до въвеждане на данък върху финансовите операции;
21. по-специално подчертава, че данък върху финансовите операции от рода на данъка на Тобин би бил желателен измежду други неща не само за да обуздае прекомерна спекулация, но и като начин за насърчаване на финансова стабилност, инвестиране в по-дългосрочен план и изграждане на справедлива система от финансиране на обществени задачи; подчертава също така, че дори и да е желателно такъв данък да се прилага в световен мащаб, той може да се прилага също и едностранно на равнище ЕС;
22. отбелязва ангажимента на Г-20 за засилен контрол, но изразява съжаление относно липсата на амбициозни и всеобхватни предложения, които да направят контрола с цел ограничаване на риска ефективен; в този контекст отново заявява, че е необходима една силна европейска структура за надзор, която да събира и анализира микро и макро информация за ограничаване на риска съвместно с централните банки и следва да действа като сила за бързо реагиране в кризи със системно въздействие върху ЕС;
Данъчни убежища и юрисдикции, които не оказват съдействие
23. счита, че повишаването на неравномерността при разпределението на доходи и богатства значително е допринесе за балона, който беше в основата на кризата;
24. потвърждава, че облагането с данъци на капиталови доходи и богатство, които са особено неравномерно разпределени, е основен инструмент с оглед ограничаване на несъразмерността;
25. изразява съжаление от факта, че макар и икономическата глобализация да допринесе за сериозно увеличение при капиталовите доходи, направи още по-трудно облагането с данъци на тези доходи чрез разпространението на транс-граничното укриване на данъци, избягването на данъци и данъчната конкуренция;
26. в този контекст изразява дълбоката си загриженост относно липсата на напредък, постигнат от Г-20 по отношение на данъчните убежища и юрисдикциите, които не оказват съдействие; счита, че заключенията на срещата на високо равнище за пореден път са беззъба реторична критика на данъчни убежища и офшорни центрове, които не оказват съдействие;
27. припомня, че офшорните финансови центрове, разположени в данъчни убежища, във висока степен допринесоха за финансовата криза и счита, че постигането на целта за финансова стабилност няма да бъде осъществима докато ЕС и следващата среща на високо равнище на Г-20 в Канада не се заемат наравно и по ефективен начин с предизвикателствата, поставени от укриването на данъци, данъчните убежища и офшорните центрове;
28. подчертава необходимостта от глобална система за сътрудничество и обмен на информация по данъчни въпроси под формата на многостранна рамка; в тази връзка отбелязва напредъка, постигнат в рамките на световния форум на ОИСР относно прозрачността и обмена на информация за данъчни цели;
29. по-специално счита, че въвеждането на процес на преглед в дълбочина с оглед наблюдение и преглед на постигнатия напредък към цялостен и ефективен обмен на информация е една добра първа стъпка, но въпреки това счита, че тази рамка трябва да бъде значително засилена с оглед на разнообразните й недостатъци; в това отношение изразява, наред с останалото, и своята загриженост относно факта, че ОИСР сега заключава, че "нито една юрисдикция понастоящем не е данъчно убежище, което не оказва съдействие" и че ОИСР позволява на правителства да се изплъзнат от черния списък само като обещават да се присъединят към правилата за обмен на информация; в това отношение отбелязва, че изискването за сключване на условен брой от 12 споразумения с юрисдикциите на други страни е условно и не може да бъде считано за достатъчно условие за изваждане от черния списък;
30. призовава ЕС да предприеме действия за премахване на злоупотребите на данъчни убежища, укриване на данъци и незаконно изтичане на капитал от развиващи се страни, което е пагубно за развитието им, и следователно призовава за ново обвързващо глобално споразумение, което принуждава транснационалните корпоративни компании автоматично да разкриват печалбите, които имат, и данъците, които плащат, на принципа за всяка държава поотделно, за да бъде възможно да се сравни какво плащат във всяка развиваща се страна, където развиват дейност;
31. в тази връзка призовава Комисията да изготви конкретни предложения преди края на 2010 г., като свърже достъпа до преференциални програми за развитие с доброто управление в областта на данъчните въпроси; счита, че тези предложения трябва да включват количествени и качествени показатели, позволяващи да се стигне до обективна оценка на изпълнението на практиките за добро управление от страна на развиващите се страни;
32. изразява съжаление от факта, че Г-20 все още не е предложил никакви стимули, включително санкции, с цел принуждаване на данъчните убежища ефективно да спазват международните стандарти за данъчно управление, и настоятелно призовава ЕС и следващата среща на високо равнище на Г-20 в Канада незабавно да представят график и конкретен механизъм за санкции, който да направи борбата с данъчните убежища ефективна; в този контекст припомня, че е от първостепенно значение да се сложи край на използването на фиктивни юридически лица като начин за избягване на данъчно облагане;
33. по-специално изразява съжаление, че Г-20 не е потвърдил края на банковата тайна, която се използва като защита за лицата, укриващи данъци; подчертава също така, че вместо банкова тайна следва да съществува автоматичен обмен на информация при всички обстоятелства, включително между всички страни от ЕС и зависимите от тях територии; подкрепя предложението на Комисията за въвеждане на автоматичния обмен на информация като начин за административно сътрудничество в областта на данъчното облагане; призовава на Комисията да бъде дадена по-голяма роля при съставянето на стратегията на ЕС срещу данъчните убежища на световно равнище;
Счетоводни стандарти
34. Припомня, че качеството на финансовото отчитане е основен въпрос за разглеждане, както за постигане на целта за финансова стабилност, така и за ефективна борба с укриването на данъци; в тази връзка настоява, че Съветът по международните счетоводни стандарти (СМСС) следва да включва в рамките на своя международен стандарт за финансова отчетност относно отчитането по сектори изискване мултинационалните корпоративни групи да докладват за всяка страна поотделно за всички техни финансови операции (разходи за труд, финансови разходи, печалба преди облагане и т.н.); счита, че това би дало на инвеститорите, заинтересованите страни и данъчните органи цялостен поглед върху всяка група, като така би улеснило по-ефективното и прозрачно международно разпределение на данъчната основа;
35. потвърждава своето убеждение, че уставът на СМСС следва да бъде реформиран, за да се гарантира, че има демократична отговорност и функционира по прозрачен начин;
Схема на възнагражденията и банкови бонуси
36. приветства ангажимента, поет от Г-20 относно практиките на възнагражденията с оглед подпомагане на финансовата стабилност, съгласно който плащането на бонуси трябва да бъде разгърнато в рамките на няколко години и платените бонуси трябва да отговарят на действителните постижения на съответните отделни лица и дейностите на банките през този период; въпреки това изразява дълбоко съжаление, че договорените принципи на Г-20 не посочват възможността за прилагане на целенасочени данъци или абсолютни лимити;
37. отново заявява, че по-високите капиталови изисквания относно търговските дейности представляват съществен инструмент за премахване на прекомерни печалби; счита също така, че както прекомерният лостов ефект имаше силно пагубно въздействие за финансовата стабилност, така и един данък върху финансовите операции би имал същите благоприятни последици; следователно настоятелно призовава ЕС и Г-20 да представят сериозни предложения относно тези въпроси, като се има предвид че те са необходими и допълващи се за изграждането на една по-стабилна финансова система;
Данъци върху валутните финансови операции
38. приветства скорошното изявление на Adair Turner, председател на британската служба за финансови услуги, че обмисля прилагането на данъка на Тобин върху банковите операции; счита, че данъците върху валутните финансови операции са ефикасен начин за справяне със спекулативни краткосрочни движения на капитал; по-специално призовава службите за финансови услуги на други държави-членки на ЕС да обмислят британското предложение и да препоръчат на правителствата си да въведат подобен данък;
39. настоятелно призовава Комисията да представи предложения за въвеждането на данък върху финансовите операции за целия ЕС, което би могло също така да спомогне за финансирането на инвестиции в развиващите се страни, с цел да преодолеят най-лошите последици от кризата и да се продължи с осъществяването на Целите на хилядолетието за развитие.
Световна финансова структура
40. потвърждава убеждението си, че съществува спешна необходимост от радикална политическа реформа с оглед на преодоляването на системните причини за продоволствената и финансовата криза чрез установяване на нови, демократични и прозрачни разпоредби за международната търговия, както и за международната финансова система;
41. поздравява решителността, изразена на срещата на високо равнище в Питсбърг, за реформиране на мандатите, обхвата и управлението на международните финансови институции с цел отразяване на промените в световната икономика; счита, че прехвърляне на "поне пет процента" на квотите на МВФ от прекомерно представените към слабо представените страни с бързоразвиващи се пазари за момента е твърде малко; оценява твърде закъснялото споразумение на американското и европейски правителствата на срещата на високо равнище в Питсбърг, съгласно което ръководителите и висшето ръководство на всички международни институции следва да бъдат назначавани чрез открит, прозрачен и основан на заслуги процес;
42. настоятелно призовава държавите-членки на ЕС да се споразумеят по обща позиция относно представителството си в бордовете на Световната банка и МВФ с цел улесняване на необходимите промени с оглед постигане на една по-справедлива система от представителство в международните финансови институции;
43. по-специално призовава към нова световна финансова структура с оглед включване на представителството на развиващите се страни посредством съответните им регионални организации с цел разглеждане на основателната им загриженост относно устойчивото развитие, основана на специфичното им положение, и настоятелно призовава Г-20 да предприеме необходимата реформа на международните финансови институции, най-вече на МВФ и Световната банка с оглед прекратяване на вредната им практика за обвързване с условия;
Необходимост от европейско и световно финансиране за развиващите се страни
44. признава бързината, с която членовете на Г-20 отделиха допълнителни средства на МВФ, по-специално под формата на специални права на тираж (СПТ) с цел стабилизиране на икономиките на развиващите се страни, и поздравява бързото отпускане на такива средства от страна на МВФ на страни в нужда; при все това припомня незадоволителния мащаб на инициативите, поети от Г-20 досега, обхващащи по-малко от 10 % от очаквания финансов дефицит на развиващите се страни от 700 милиарда американски долара през 2009 г. съгласно предвижданията на Световната банка;
45. настоятелно призовава държавите-членки на ЕС да договорят общи позиции в МВФ с оглед улесняване на преразпределението на специални права на тираж на МВФ от по-богати към по-бедни държави-членки на МВФ, решение с цел страните с ниски приходи, засегнати от кризата, да получават пари като субсидии или заеми при особено изгодни условия, и замразяване за период от пет години на всички плащания по дългове на развиващите се страни в криза без натрупване на лихва по време на мораториума. настоява, че двустранните вноски на ЕС към кризисния пакет на МВФ следва да бъдат в допълнение към бюджетите за предоставяне на помощи;
Глобална икономическа криза и търговия
46. остава неубеден от призива на Г-20 за приключване на търговските преговори на Кръга за развитие от Доха в рамките на СТО до края на 2010 г. при все това отбелязва с радост, че в Питсбърг световните лидери се въздържаха от повторно акцентиране върху заблудата, възприета на срещата на високо равнище в Лондон през април, че завършването на Кръга от Доха следва да се разглежда като фактор за стабилизирането на световната икономика, като се има предвид, че евентуалните резултати на Кръга от Доха ще бъдат прилагани едва със значително закъснение;
47. припомня, че специална цел на Кръга от Доха е увеличаването на усилията за либерализиране, включително по отношение на операциите за финансови услуги, във време, когато предимствата на едно по-голямо либерализиране сериозно са поставени под въпрос; призовава за налагане на мораториум върху продължаването на усилията за либерализиране на световно равнище чрез МТО докато връзката им с икономическата и финансовата световна стабилност и усилията им за борба с изменението на климата не бъде предмет на по-задълбочен анализ;
48. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията.
