A7-0378/2010
16.12.2010
ДОКЛАД
относно стратегията на ЕС за Черно море
(2010/2087(INI))
Комисия по външни работи
Докладчик: Traian Ungureanu
PE 442.993v02-00
СЪДЪРЖАНИЕ
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ..........................3
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ.............................................................................................17
СТАНОВИЩЕ на комисията по международна търговия ..........................22
СТАНОВИЩЕ на комисията по промишленост, изследвания и енергетика 26
СТАНОВИЩЕ на комисията по регионално развитие ..................................32
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
относно стратегията на ЕС за Черно море
( 2010/2087(INI) )
Европейският парламент,
– като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено „Черноморско взаимодействие“ – нова инициатива за регионално сътрудничество“ ( COM(2007)0160 ),
– като взе предвид заключенията на Съвета относно инициативата „Черноморско взаимодействие“ от 14 май 2007 г.,
– като взе предвид своята резолюция от 17 януари 2008 г. относно подход в регионалната политика за Черно море
OВ C 41 E, 19.2.2009 г., стр. 64. ,
– като взе предвид съвместното изявление на министрите на външните работи на държавите от Европейския съюз и от широкия Черноморски регион, прието в Киев на 14 февруари 2008 г.,
– като взе предвид доклада на Комисията относно първата година на изпълнение на инициативата „Черноморско взаимодействие“, приет на 19 юни 2008 г. ( COM(2008)0391 ),
– като взе предвид съвместното изявление за поставяне на началото на партньорството в областта на околната среда под егидата на инициативата „Черноморско взаимодействие“ (Брюксел, 16 март 2010 г.),
– като взе предвид съобщението на Комисията от 4 декември 2006 г., озаглавено „Укрепване на европейската политика за добросъседство“ ( COM(2006)0726 ), и заявеното в него намерение прегледът на европейската политика за съседство (ЕПС) да бъде представен през 2011 г.,
– като взе предвид партньорството за асоцииране с Турция,
– като взе предвид споразуменията за партньорство и сътрудничество, сключени с Армения, Азербайджан, Грузия, Република Молдова и Украйна, и текущите преговори за нови споразумения за асоцииране, както и съответните планове за действие в рамките на европейската политика на съседство (ЕПС),
– като взе предвид докладите относно напредъка на ЕПС за Армения, Азербайджан, Република Молдова, Грузия и Украйна, приети от Комисията на 12 май 2010 г.,
– като взе предвид споразумението за партньорство и сътрудничество, сключено с Руската федерация, и текущите преговори относно ново споразумение ЕС-Русия,
– като взе предвид съобщението на Комисията до Европейския парламент и Съвета от 3 декември 2008 г., озаглавено „Източно партньорство“ ( COM(2008)0823 ),
– като взе предвид съвместната декларация от срещата на високо равнище, посветена на Източното партньорство, проведена в Прага на 7 май 2009 г.,
– като взе предвид отбелязания в последно време напредък в диалога относно облекчаване на условията за издаване на визи със страните от региона,
– като взе предвид своята резолюция от 15 ноември 2007 г. относно укрепването на европейската политика на добросъседство
OВ C 282 E, 6.11.2008 г., стр. 443. ,
– като взе предвид своите предишни резолюции относно Република Молдова, Руската федерация, Турция, Украйна и страните от Южен Кавказ, както и относно интегрираната морска политика,
– като взе предвид член 48 от своя правилник,
– като взе предвид доклада на комисията по външни работи и становищата на комисията по международна търговия, комисията по промишленост, изследвания и енергетика и комисията по регионално развитие ( A7-0378/2010 ),
А. като има предвид, че Черноморският регион е мост със стратегическо значение, свързващ Европа с региона на Каспийско море, Централна Азия и Близкия изток, както и в по-широк план с региона на Югоизточна Азия и Китай, и той се отличава с тесни връзки и голям потенциал, но и с различия и съперничества; като има предвид, че регионът включва държавите-членки на ЕС България, Гърция и Румъния, страната кандидатка Турция и партньори в рамките на ЕПС: Армения, Азербайджан, Грузия, Република Молдова и Украйна, както и Руската федерация като стратегически партньор,
Б. като има предвид, че Черноморският регион е от стратегическо значение за ЕС; като има предвид, че Черно море е отчасти вътрешно за ЕС и в географско отношение е предимно европейско море, което води до общи предизвикателства и възможности за ЕС и страните от региона, както и до обща необходимост да се гарантира, че регионът около Черно море е регион на мир, демокрация, сигурност, стабилност, регионално сътрудничество и устойчив просперитет; като има предвид, че е необходим по-съгласуван, устойчив и стратегически подход в Черноморския регион,
В. като има предвид, че Черноморският регион е богата в социално, културно и религиозно отношение среда, в която диалогът между културите и религиите следва да поеме централна роля;
Г. като има предвид, че една от заслугите на инициативата „Черноморско взаимодействие“ е признаването стратегическото значение на Черноморския регион за ЕС, заедно с необходимостта от по-силен ангажимент на ЕС в региона; като има предвид, че резултатите от "Черноморско взаимодействие" до момента са по-скоро скромни и няма ясна и цялостна картина на настоящите резултати от прилагането на инициативата, което излага ЕС на критики, че му липсва стратегическа визия за региона и че не прилага единен подход към изпълнението,
Д. като има предвид, че не е изработен план за действие, определящ конкретни цели и референтни показатели и че липсват механизми за докладване, наблюдение, оценка и последващи действия, както беше поискано в първата резолюция на Парламента относно Черно море,
Е. като има предвид, че е издаден само един доклад за напредъка, през 2008 г., който не беше последван от никакви механизми за редовно докладване; като има предвид, че не бяха изпълнени много проекти и до момента е поставено началото единствено на партньорство в областта на околната среда,
Ж. като има предвид, че не е провеждана конференция на министрите от 2008 г. насам, което подчертава проблема с липсата на видимост, стратегическа визия и политическо лидерство по отношение на „Черноморско взаимодействие“,
З. като има предвид, че положените до момента усилия, макар и похвални, са сериозно затруднени от лоша административна организация, липса на институционален и политически ангажимент, както и липса на човешки ресурси и предвидени финансови средства,
И. като има предвид, че от 2008 г. ситуацията в Черноморския регион претърпя сериозно развитие и макар да изглежда, че регионалното сътрудничество напредва в някои технически области като околната среда, образованието, научните изследвания и технологиите, както и по отношение на сближаването на правните норми, редица предизвикателства като продължителни конфликти в Кавказ и Приднестровието, морска сигурност и операции за издирване и спасяване, военизиране, разселено население и влошено демократично управление продължават и дори добиха по-интензивен характер,
Й. като има предвид, че мисията на френското председателство, заедно с действията от страна на държавите-членки, показаха ангажимента на ЕС за удържане и решаване на конфликта в Грузия,
К. като има предвид, че Черноморският регион е важен в геостратегическо отношение във връзка с енергийната сигурност на ЕС, с оглед по-специално на диверсификацията на доставките на енергия,
Л. като има предвид, че на другите инициативи на ЕС, включващи държавите от Черноморския регион, следва да не се гледа като на конкуренция за „Черноморско взаимодействие“, а по-скоро като допълващи тази инициатива,
M. като има предвид, че от Комисията беше поискано да разработи стратегия на ЕС за Дунавския регион, която следва да отчита неговата тясна обвързаност с Черноморския регион,
1. счита, че като се има предвид стратегическото значение на Черноморския регион за ЕС и по-скоро скромните резултати от „Черноморско взаимодействие“, следва да се постави началото на стратегия, която да повиши съгласуваността на действията на ЕС в региона, и че стратегията на ЕС за Черно море следва да бъде неделима част от по-широката политическа визия на ЕС в областта на външната политика и политиката за сигурност;
2. призовава Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) да изработят стратегия за Черноморския регион, успоредно с прегледа на европейската политика на съседство, като по този начин определят цялостен и изчерпателен подход на ЕС за предприемане на действия във връзка с предизвикателствата и възможностите на региона, с подробен план за действие, ясни цели, водещи инициативи и референтни показатели; изразява увереност, че стратегията ще гарантира ефективно координиране на дейностите и разпределение на задачите;
3. отново отправя своя призив към Комисията и ЕСВД да извършват редовни прегледи на изпълнението на стратегията, като създадат конкретни механизми за наблюдение, оценка, последващи действия и докладване; настоятелно призовава за консултации със съответните комисии на Европейския парламент на ключови етапи от процеса;
4. препоръчва да се гарантира съгласуваността на стратегиите на равнище ЕС и националните стратегии на държавите-членки на ЕС в Черноморския регион;
5. подчертава, че държавите-членки на ЕС трябва да постигнат споразумение относно ясни приоритети, за да може впоследствие да бъде разработен реалистичен и надежден във финансово отношение план за действие, заедно със съответната система за оценка на неговата ефективност;
6. подчертава, че със задачата за постигане на целите на новата стратегия трябва да бъдат ангажирани съответни човешки ресурси, по-специално като й се обърне видимо внимание в организационната структура и персонала на ЕСВД;
7. приветства поставянето на началото на съвместната оперативна програма за трансгранично сътрудничество в Черноморския регион в рамките на Европейския инструмент за съседство и партньорство и счита, че големият брой получени заявления е отражение на едно високо равнище на интерес към съвместни проекти за сътрудничество в Черноморския регион; приветства одобряването на 16 нови проекта от Съвместния комитет за мониторинг през ноември 2010 г.; счита обаче, че бавното функциониране на програмата отразява пропуските в настоящите механизми за финансиране; посочва по-специално правните затруднения, свързани с необходимостта от финансиране на участниците със средства от различни финансови инструменти, и приканва Комисията да разработи решения за премахването на подобни пречки; застъпва становището, че инвестиционни проекти биха могли също да се включат в програмата;
8. призовава за изготвянето на съвместна оперативна програма за Черноморския регион за следващия програмен период, за да се отчетат изцяло и да се продължат усилията за постигане на всички цели, посочени в стратегическия документ относно трансгранично сътрудничество по ЕИСП за 2007-2013 г.; подчертава, че следва да се определят еднообразни условия за кандидатстване, като по този начин се даде възможността на всяко юридическо лице във всяка участваща държава в програмната област да подаде заявление като водещ участник; счита, че всички държави в съвместната оперативна програма за Черноморския регион следва да бъдат включени и да бъдат насърчавани да участват активно в следващия програмен период;
9. поради това изразява увереност, че успехът на стратегията зависи от осигуряването на подходящо и съответстващо финансиране; призовава за създаването на специален бюджетен ред за стратегията за Черно море, както и за разработване на ефикасни методи за извършване на плащанията, съобразени със специфичните характеристики на региона, и за проверки на използването на средствата; насърчава приоритетното финансиране на малки проекти за развитие; призовава Комисията и регионите да насърчават проектите, включващи преки контакти между хората, в рамките на трансграничното сътрудничество и да осигурят и засилят инструмента за финансиране на Фонда за малки проекти;
10. подчертава необходимостта от основаващ се на проектите подход с цел включване на местните органи, бизнес общностите, неправителствените организации (НПО) и други организации на гражданското общество в разработването, съвместния ангажимент и прилагането на дейностите в рамките на стратегията за Черно море; изтъква важността на извършването на мониторинг на дейностите на стратегията за Черно море чрез определяне на референтни стойности или други подходящи показатели;
11. насърчава развитието на взаимодействия между различните политики на Съюза, които се включват в стратегията, в частност структурните фондове, Рамковата програма за изследователска и развойна дейност и трансевропейските мрежи в областта на транспорта, за да се гарантира устойчивостта на финансираните дейности; по този начин възможностите, създадени от една инициатива за икономическо развитие, могат да се поемат от друга допълваща инициатива;
12. счита приобщаващия характер и регионалната ангажираност за важни принципи на подхода на ЕС спрямо региона и гледа на Турция и Русия като на партньори, които принципно трябва да бъдат включени по подходящ начин в черноморското регионално сътрудничество; счита, че двойната роля на България, Румъния и Гърция едновременно като държави от региона и държави-членки на ЕС е от основно значение за успеха на политиката на ЕС в Черноморския регион;
13. счита, че за да се осигури видимост, стратегическо лидерство и координация на високо равнище, срещите на министерско ниво между ЕС и държавите от широкия Черноморски регион следва да се организират редовно и да включват всички заинтересовани страни и държави от региона, включително Организацията за Черноморско икономическо сътрудничество, Комисията за опазване на Черно море от замърсяване, ЕБВР и ЕИБ; изразява увереност, че един институционален диалог, обединяващ усилията на ЕС и на Организацията за Черноморско икономическо сътрудничество, би могъл да представлява крачка напред в посока създаването на истинско партньорство в региона; отбелязва обаче, че изглежда, че в момента Организацията за Черноморски икономическо сътрудничество е изправена пред структурни проблеми и се нуждае от обновяване и реформа с цел да се превърне в ефикасен регионален партньор;
14. изразява съжаление, че поради напрежението в региона инициативата за Черноморски форум за диалог и партньорство все още не е осъществена; счита, че един такъв форум би могъл да допринесе за генерирането на идеи и поддържането на диалога между регионалните фактори;
15. счита, че стратегията за Черно море следва да бъде разработена на всички равнища на регионално сътрудничество; поради това отбелязва парламентарното сътрудничество, установено между ЕС и страните от Черноморския регион;
16. признава значението на регионалните и местни органи и заинтересовани страни за планирането и изпълнението на стратегията, като се имат предвид техните тесни връзки с територията и местните хора; затова призовава за установяване на техните потребности и за пълното им включване в стратегията;
17. приветства създаването на Черноморски форум на гражданското общество и насърчава засиленото сътрудничество между местните органи, гражданското общество и бизнеса; призовава Комисията да осигури засилена подкрепа за гражданското общество, включително чрез подпомагане на мрежите от организации на гражданското общество; изтъква ролята на неправителствения сектор за осигуряване както на ефективното изпълнение на дейностите в рамките на стратегията за Черно море, така и на успеха на мерките за изграждане на доверие;
18. подчертава взаимното допълване между „Черноморско взаимодействие“ и Източното партньорство и призовава Комисията да се възползва от различаващите се подходи на двете инициативи и да изясни на всички равнища как трябва да бъде използвана тази значителна степен на допълване; призовава заместник-председателя/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност да гарантира, че ЕСВД ефективно координира различните инициативи и инструменти, прилагани от ЕС в широкия Черноморски регион;
19. приветства разработването на стратегията на ЕС за Дунавския регион, която ще бъде завършена до края на годината, и подкрепя нейното одобряване и започването на нейното прилагане през първата половина на 2011 г.; подчертава необходимостта от разширяване на стратегията на ЕС за Дунавския регион в посока Черноморския регион; изтъква, че устойчивото развитие на Дунавския регион ще засили допълнително геостратегическото значение на региона на Черно море; съответно, като отчита различния характер на регионите и специфичния географски акцент на всяка от двете стратегии, счита, че те следва да се допълват и взаимно да се подкрепят;
20. подчертава, че основната цел, която се преследва по отношение на стратегията на ЕС за Черноморския регион, следва да бъде установяването на зона на мир, демокрация, благоденствие и стабилност, основаваща се на зачитането на правата на човека и основните свободи и предоставянето на енергийна сигурност на ЕС; счита, че доброто управление, принципът на правовата държава, насърчаването на спазването на правата на човека, управлението на миграцията, енергетиката, транспортът, околната среда и икономическото и социалното развитие следва да бъдат приоритетни области на действие;
Сигурност и добро управление
21. припомня, че Черноморският регион се нуждае от активни политики и дълготрайни решения, за да се справи със значителните регионални и транснационални предизвикателства, които не могат да бъдат пренебрегвани, като продължителни конфликти, разселено население, двустранни спорове, затворени граници и стратегически съперничества, водещи до военизиране и разпространение на оръжие, слаби институции и управление, и влошаване на демокрацията, трансгранична престъпност и трафик, охрана на границите и контрол върху движението на хора и стоки, както и влошена морска сигурност и безопасност;
22. подчертава изключителното значение на установяването, насърчаването и развитието на добросъседски отношения между страните от Черноморския регион като предварително условие за успешно сътрудничество и счита, че е неприемливо регионът все още да е изправен пред проблема със затворените граници между съседни страни;
23. счита, че ЕС може и следва да играе по-активна роля при създаването на среда на сигурност в Черноморския регион; призовава за засилено участие на ЕС в регионалния стратегически диалог и за сътрудничество на ЕС с неговите стратегически партньори по въпросите на сигурността и предотвратяването и разрешаването на конфликти в съответствие с международното право; подчертава, че пълното развитие на стратегията за Черно море е също свързано с постигането на конкретен напредък в мирното разрешаване на неразрешените конфликти; затова призовава ЕС за по-пряко ангажиране и водеща роля в преговорите и в мирния процес, за ускоряване на мерките за изграждане на доверие и програмите за помощ с оглед изграждане на основа за трайно и всеобхватно уреждане на конфликтите и смекчаване на последиците от тези конфликти за местните хора; приветства работа на мисията за гранична помощ на ЕС и на мисията за наблюдение на ЕС;
24. призовава заместник-председателя/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност да положи повече усилия за насърчаване на Русия да изпълни шестте точки от плана „Саркози“ за стабилизиране и разрешаване на конфликта в Грузия;
25. изтъква необходимостта от засилване на системите за наблюдение и приканва ЕС да разработи система за ранно предупреждение като инструмент за предотвратяване на конфликти и укрепване на доверието в Черноморския регион с цел избягване на дестабилизиране и ескалиране на конфликти; призовава вниманието да се насочи към конкретни случаи, а не към изразяването на обща загриженост; призовава за разглеждане на мерки за изграждане на доверие, като например публичното оповестяване на продажбата на оръжия и морски военни действия; изразява особена загриженост за удължаването на пристанищното споразумение за руския черноморски флот в Крим и възможното отражение върху стабилността в региона;
26. призовава ЕС да предприеме стъпки за създаване на регионална правна рамка и механизми за справяне с разпространението на оръжие в Черноморския регион;
27. призовава в рамките на стратегията за Черно море да се води борба срещу трансграничната престъпност и трафика, по-специално на наркотици и хора, и срещу незаконната миграция, както и за по-нататъшно укрепване на сътрудничеството по отношение на охраната на границите и контрола върху движението на хора и стоки;
28. изтъква необходимостта от по-добро управление на миграцията във и от Черноморския регион чрез засилване на политическата, икономическата и социалната интеграция на имигрантите въз основа на принципите на Глобалния подход към миграцията на ЕС;
29. отбелязва увеличаването през последните години на броя на инцидентите в морето, при които има човешки жертви и щети за околната среда, както и неспособността на държавите с излаз на Черно море да провеждат координирани и успешни спасителни операции; в тази връзка призовава ЕС да използва интегрираната морска политика за координиране на дейностите по издирване, спасяване и предотвратяване на инциденти в Черноморския регион; призовава за създаване на стратегия за наблюдение на Черно море;
30. счита, че една стратегия за сигурност за Черноморския регион следва да включва и целите за подобряване на управлението, демократичния ред, зачитането на правата на човека и способностите на държавите; призовава Комисията и ЕСВД да обединят инициативите за изграждане на институции и демократично управление, които са жизнено необходими за всяка държава, желаеща да се развива успешно; подчертава, че целта за подобряване на управлението, принципите на правовата държава и държавните структури в бившите съветски републики от региона сама по себе си представлява стратегия за сигурност, тъй като пълното или частично разпадане на държавността и политическата стагнация създават условия за външна намеса и международни заплахи;
31. изтъква, че стратегията на ЕС за Черноморския регион трябва да постави основен акцент върху защитата на правата на човека и укрепването на демокрацията в целия регион, което следва да включва и насърчаване на успешното сътрудничество между неправителствените организации и защитниците на правата на човека в региона;
32. отбелязва, че повишаването на зачитането на правата на човека и демокрацията в целия свят е сред приоритетите на ЕС; посочва, че нарушаването на правата на човека е всекидневно явление в окупираните Южна Осетия и Абхазия; във връзка с това призовава ЕС и по-специално ЕСВД да реагира активно по отношение на всички видове нарушения на правата на човека в Черноморския регион;
33. подчертава важната роля, която ОССЕ играе в региона и счита, че е важно ЕС да си сътрудничи с ОССЕ в областта на изграждането на институции, принципите на правовата държава, наблюдението на избори, свободата на медиите, както и демокрацията и правата на човека;
Енергетика, транспорт и околна среда
34. от една страна счита, че Черноморският регион има стратегическо значение за енергийната сигурност на ЕС и диверсификацията на енергийните доставки на ЕС и в тази връзка отново подчертава належащата необходимост от съгласувана стратегия за Черноморския регион; от друга страна счита сътрудничеството в областта на енергетиката, транспорта и околната среда за ключ към хармоничното и устойчиво развитие на региона; приветства поставянето на началото на партньорството в областта на околната среда, като същевременно с нетърпение очаква поставянето на началото на другите две партньорства в областта на транспорта и енергетиката; призовава за тяхното бързо и ефикасно изпълнение; счита, че разработването на обща правна рамка на регионално равнище би било от огромна полза по отношение на по-ефективното сътрудничество и взаимодействията по тези въпроси; счита, че създаването и подкрепата за професионални и институционални мрежи би могло да подобри способността за вземане на решения в дух на сътрудничество и по ефикасен начин;
35. подчертава необходимостта от засилване на многостранното сътрудничество в областта на енергетиката в Черноморския регион, за което ключовите принципи са предвидени от СТО и Договора за енергийна харта; подкрепя пълната пазарна и регулаторна интеграция въз основа на законодателството на ЕС в областта на енергетиката и околната среда и насърчава участието на държави от широкия Черноморски регион в Договора за енергийна общност, както и помощта от ЕС, ЕИБ и ЕБВР за модернизиране на енергийната инфраструктура в Черноморския регион;
36. подчертава значението на възприемането на общ подход на държавите-членки към Черноморския регион с оглед постигане на дългосрочната цел на ЕС за сигурност на енергийните доставки и стабилност в съседните държави;
37. припомня необходимостта от по-решителни действия от страна на Комисията в подкрепа на мерките за диверсификация на доставките на природен газ и от обща нормативна рамка за насърчаване на прозрачен, конкурентен и основаващ се на правила пазар на природен газ; същевременно призовава ЕС активно да развива сътрудничество с държавите от Черноморския регион и да им предлага повече възможности за подкрепа на енергийни проекти, които представляват интерес за ЕС; в тази връзка приветства присъединяването на Република Молдова и на Украйна към Енергийната общност;
38. подчертава неотложната необходимост от създаване на Парламентарна асамблея за връзки с източните съседни страни (Euronest), която ще допринесе за постигане на целите на Източното партньорство и по този начин ще има положителен ефект върху въпросите, свързани с енергийната сигурност;
39. припомня целта на ЕС за диверсификация на трасетата и източниците на доставки, както и изготвянето на обща енергийна политика на ЕС; отново подчертава важността на проектите за „Южен коридор“, по-специално ключовото значение за енергийната сигурност на Европа на стратегическия проект на ЕС „Набуко“ и неговото бързо реализиране; отбелязва съществуването на проекта „Южен поток“; отново подчертава значението на преноса на втечнен природен газ (LNG) до Европа под формата на проекта AGRI и разработването на терминали за LNG в пристанищата на Черно море, както и на паневропейския газопровод Констанца-Триест;
40. настоятелно призовава Комисията да сключи споразумения с потенциалните държави доставчици за газопровода Набуко до края на 2011ºг.
41. счита, че Пакетът за енергийна инфраструктура, който Комисията ще представи скоро, трябва да отдава голямо значение на предложените енергийни проекти в Черноморския регион; обръща внимание на факта, че транзитните маршрути, които минават през държави от региона, могат значително да подобрят сигурността на доставките на ЕС;
42. подчертава потенциала на възобновяемите енергийни източници в Черноморския регион, които биха могли да допринесат значително за едно сигурно енергийно бъдеще на глобално равнище и за устойчив икономически растеж, и призовава Комисията и черноморските държави да отключат този потенциал.
43. призовава партньорството ЕС-Черноморски регион да включва трансфер на знания и технологии в областта на възобновяемите източници на енергия и енергийната ефективност и техническа подкрепа при проектирането на мрежи и подчертава ключовата роля на енергоспестяването за увеличаване на сигурността на доставките; подкрепя научноизследователската дейност в областта на алтернативните енергийни източници и по-специално в областта на възобновяемите източници на енергия, енергийната ефективност и енергоспестяването, които са особено важни, за да можем да посрещнем предизвикателствата на изменението на климата и да допринесем за глобалните усилия за намаляване на емисиите на парникови газове;
44. подкрепя продължаването на разработването на инициативи в рамките на програмите TRACECA и INOGATE; призовава ЕС да засили още повече подкрепата си за инфраструктурни проекти в региона, пряко и чрез координиране на други донори и инвеститори;
45. счита, че за целите на международната търговия и транспорта на въглеводороди в региона е от съществено значение да се развият черноморските и дунавските пристанища на ЕС, включително петролни и газови терминали, както и интермодална транспортна инфраструктура; счита, че е необходимо да се модернизира пътната инфраструктура в Черноморския регион и да се осигурят връзки с европейските транспортни коридори; призовава Комисията и държавите-членки да ускорят реализацията на приоритетните проекти от трансевропейската транспортна мрежа по осевите направления 7, 18, 21 и 22, изброени в приложение ІІ на Решение № 884/2004/ЕО на Европейския парламент и Съвета от 29 април 2004ºг. за изменение на Решение №º1692/96/ЕО относно насоките на Общността за развитието на трансевропейската транспортна мрежа, както и тяхното последователно включване в коридора ТРАСЕКА (транспортен коридор Европа - Кавказ - Централна Азия), централната ос, югоизточната ос и международните морски транспортни маршрути, определени в съобщението на Комисията до Съвета и Европейския парламент „Удължаване на основните трансевропейски оси до съседните страни – насоки за транспорта в Европа и съседните региони” ( COM(2007)0032 ), както и на паневропейските транспортни коридори 8 и 9;
46. призовава държавите с излаз на Черно море да подпишат меморандум за разбирателство за разработването на морски коридори в Черно море и отправя искане към Комисията да открие бюджетен ред за трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T) със средства за разработване на морски коридори в Черно море, подобни на вече съществуващите коридори в Балтийско, Северно и Средиземно море.
47. приветства действията, предприети за присъединяване на черноморските държави към Общото европейско авиационно пространство; призовава Комисията да продължи диалога с Република Молдова относно либерализирането на сектора на въздушния транспорт в страната и бързо да започне преговори за присъединяването на Република Молдова към Общото европейско авиационно пространство;
48. подчертава важността на Черно море като естествен източник и изразява сериозна загриженост относно състоянието на околната среда в региона, изтъква необходимостта от постигане на равновесие между икономическото развитие и опазването на околната среда, както и необходимостта от общ подход спрямо това предизвикателство, и поради това подчертава необходимостта от цялостно изпълнение на Конвенцията за опазване на Черно море от замърсяване;
49. призовава Комисията да определи изискванията за енергийна ефективност и опазване на околната среда и климата за приоритетни при финансирането на инфраструктурни проекти, които трябва да се основават на положителна екологична оценка; припомня предизвикателствата, произтичащи от въздействието на изменението на климата, за Черноморския регион, и поради това настоятелно призовава за засилено сътрудничество сред държавите с излаз на Черно море, особено в областта на предотвратяването на извънредни ситуации;
50. призовава ЕС да включи Черноморския регион в интегрираната морска политика, и по-специално в Общата политика в областта на рибарството (ОПР), при равни условия с другите морски басейни в Европа; ЕС следва да положи всички необходими дипломатически усилия, за да убеди черноморските държави извън ЕС да спазват възможно най-стриктно принципите на ОПР; подчертава значението на създаването на отделен орган за управление на общите запаси за Черно море и на прилагането на механизма за многогодишни планове за управление;
Икономическо, социално и човешко развитие
51. счита, че икономическото, социалното и човешкото развитие в региона като цяло следва да се насърчават; отдава специално значение на зачитането на правата на човека и основните свободи в региона; посочва, че регионът разполага с изключителни природни ресурси, което може да насърчи бърз икономически растеж; подчертава, че правилното управление на ресурсите е жизненоважно за улесняването на това развитие;
52. изтъква, че по-нататъшното либерализиране на търговията и засилването на вътрешнорегионалната търговия са от основно значение за икономическото развитие на региона; подчертава, че за местното население и за търговските партньори на региона е важно в Черноморския регион да се създаде зона на икономически възможности и благоденствие; подчертава необходимостта от борба с измамите и корупцията, така че регионът да стане по-привлекателен за инвеститорите; подчертава значението на сътрудничеството в областта на туризма и на развитието на пристанищата и на крайбрежната ивица; подкрепя интегрираната морска политика на ЕС, насочена към социално-икономическото развитие на морските региони, но изразява съжаление, че нейното черноморско измерение е слабо развито; приветства резултатите, постигнати в областта на сътрудничеството в сферата на образованието, научните изследвания и технологиите; за пореден път изразява подкрепа за целта за насърчаване на социалното развитие и за силно гражданско общество; подчертава, че ЕС следва да продължи диалога си със страните от региона относно облекчаването на визовия режим;
53. изразява увереност, че ЕС следва да играе по-голяма роля в Черноморския регион, като предлага на страните в региона повече перспективи за по-тясна интеграция с ЕС; подчертава, че възможностите за либерализиране на търговията и създаването на зона за свободна търговия в съответствие с принципите на СТО следва да бъдат внимателно разгледани, надлежно проучени и насърчавани;
54. обръща внимание върху трайното стратегическо партньорство между ЕС и Русия и общия интерес на двете страни за засилване на двустранната търговия и инвестициите, както и за облекчаване и либерализиране на търговията в глобалната икономика и за засилване и развитие на конкуренцията, включително в Черноморския регион;
55. признава, че глобалната финансова криза засегна сериозно Черноморския регион, като рязко забави периода на растеж, който беше средно 6% годишно, както и притока на чуждестранен капитал, необходим за по-нататъшното икономическо развитие на черноморските държави, и подложи финансовата система на региона на изключителен стрес; подчертава, че трябва да се намери решение на този проблем чрез затягане на финансовите и банковите правила, повишаване на прозрачността и доверието във фискалната система, борба срещу данъчните измами, укриването на данъци и корупцията, засилване на регионалното сътрудничество и подобряване на координацията между регионалните организации, като например Организацията за черноморско икономическо сътрудничество (ОЧИС);
56. в контекста на стратегията насърчава разработването на интегриран подход и използването на точно установените принципи на политиката за сближаване и политиката на съседство на ЕС, което може да спомогне за постигане на ефективни резултати, като същевременно улесни процеса на изграждане на капацитет за регионите, които изостават; по-конкретно изразява увереност, че трансграничното сътрудничество между регионите следва да се засилва, за да се справим с общи проблеми чрез координирани действия; изтъква, че Европейската група за териториално сътрудничество (ЕГТС) предоставя подходяща рамка за сътрудничество за структурирано многостепенно управление; призовава Комисията да проучи начини за по-добро координиране на различните европейски инструменти, които предоставят възможности за трансгранично сътрудничество на външните граници на Съюза;
57. посочва, че обменът на най-добри практики между регионите е от основно значение за всички области на сътрудничество, като регионите с дългогодишен опит в разработването и изпълнението на проекти могат да помагат на другите региони да подобрят резултатите си;
58. счита, че е от първостепенно значение да се подобри административният капацитет на всички местни и регионални заинтересовани страни в Черноморския регион, за да се гарантира ефикасно прилагане и добро финансово управление на проектите на ЕС, по-голяма прозрачност и отчетност и балансирано териториално развитие в целия регион;
59. изтъква значението на облекчаването на визовия режим и на мобилността на хората в региона и настоятелно призовава Комисията да обмисли въвеждането на преференциални визови схеми за представители на бизнес средите и академичната общност, младежите, служители от местните органи и други групи с оглед на насърчаването на контактите в рамките на целия регион и в частност по отношение на изграждането на доверие; насърчава разработването под егидата на ЕС на съвместни проекти, свързани с популяризиране на културното наследство и насърчаване на туризма в региона;
60. счита, че програмите за насърчаване на междукултурния диалог и диалога между религиите се нуждаят от постоянно насърчаване с цел стимулиране на сътрудничеството в региона, че съвместните инициативи в областта на образованието и медиите са много необходими с цел създаване и консолидиране на значими връзки между хората и личностите с влияние върху общественото мнение в региона, и че инициативи като Черноморската университетска мрежа предоставят добри примери за това, как академичните връзки може да доведат до положителни взаимодействия в региона; призовава за засилване на академичните и студентските мрежи, електронната инфраструктура и съвместните научноизследователски проекти; приветства инициативата за създаване и подкрепа за Черноморски колеж, който да спомогне за възникването на регионален елит, който да гледа на сътрудничеството като на естествен начин за справяне с общите предизвикателства;
61. признава резултатите от проекта Black Sea Interconnection за установяване на регионална изследователска и образователна мрежа в широкия Черноморски регион и неговата връзка с GEANT и призовава Комисията да продължи да подкрепя изследователски проекти в Черноморския регион като HP-SEE, SEE-GRID, SCENE, CAREN и BSRN;
*
* *
62. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията, на заместник-председателя на Комисията/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност и на правителствата и парламентите на държавите-членки, както и на всички държави от Черноморския регион.
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ
I. Въведение
Стратегическото значение на Черноморския регион за ЕС беше признато през 2007 г. В контекста на присъединяването на Румъния и България към ЕС, Черно море се превърна отчасти във вътрешно за ЕС море. Когато събитията в този регион, който е стратегически разположен на кръстопътя между Европа, Близкия Изток и Централна Азия, започнаха да оказват пряко въздействие върху вътрешните работи на ЕС, Съюзът призна необходимостта да обмисли едно свое по-силно присъствие в региона.
Това доведе до началото на нов политически подход на ЕС към региона, наречен „Черноморско взаимодействие“. „Взаимодействието“ беше предложено от Европейската комисия през април 2007 г. То олицетворява действащия политически подход на ЕС към Черноморския регион и неговото начало беше официално поставено на високо равнище и съвместно от ЕС и държавите от Черноморския регион на конференцията на министрите на страните от ЕС и от широкия Черноморски регион, провела се през февруари 2008 г. в Киев.
Съгласно определението на Европейската комисия, Черноморският регион обхваща десет държави: три държави-членки на ЕС (България, Гърция и Румъния), една страна кандидатка (Турция), пет съседни източноевропейски държави (Армения, Азербайджан, Грузия, Република Молдова и Украйна) и Русия като стратегически партньор.
Целта на „Черноморското взаимодействие“ е да развива регионалното сътрудничество между ЕС и региона, както и в рамките на региона. Инициативата се възприема като гъвкав и инструмент, допълващ вече съществуващите двустранни отношения на ЕС с държавите от региона. Тя има за цел насърчаване на сътрудничеството и взаимодействието между държавите от региона, за да превърне Черноморския регион в пространство на стабилност, сигурност, демокрация и просперитет. Инициативата предлага 13 области на сътрудничество, което би било предпоставка за по-голямо участие от страна на ЕС. Принципите на приобщаването и на регионалното участие са в основата на тази инициатива.
В доклада си от януари 2008 г. Европейският парламент изрази своята позиция и подкрепа за създаването и стартирането на „Черноморското сътрудничество“. Паралелно с това ЕП призова за изготвянето на подробен план за действие с конкретни цели и референтни показатели, както и на механизми за контрол и последващи действия.
Последният документ, публикуван от ЕС относно „Черноморското взаимодействие“, датира от м.юни 2008 г. и се занимава с оценката на първата година от изпълнението на „Черноморско взаимодействие“. След като представи резултатите в различни области, ЕК предложи по-нататъшно развитие на „Черноморско взаимодействие“ чрез установяването на измерими цели и партньорство по сектори, за да се улесни изпълнението на съвместни проекти; създаване на Черноморски форум на гражданското общество, засилване на академичните и студентски мрежи, създаване на Институт за европейски изследвания в Черноморския регион.
II. Обосновка на доклада относно стратегията на ЕС за региона на Черно море
Съществуват три основни причини, които налагат приемането на нов доклад на Европейския парламент за Черноморския регион.
На първо място,три години след създаването на „Черноморското взаимодействие“ съществува необходимост от актуализирана оценка на действията на ЕС в Черноморския регион. Анализът на текущото положение показва на първо място липсата на ясна, всеобхватна и актуализирана картина относно резултатите от изпълнението на „Черноморско взаимодействие“. Това се дължи отчасти на липсата на механизъм за редовни доклади и на всякаква докладна дейност след 2008 г. В резултат се появява критика за разпокъсания подход, прилаган към присъствието на ЕС в региона на Черно море, при който се предприемат ограничени действия в определени области на регионалното сътрудничество. Въпреки препоръката на резолюцията на ЕП от 2008 г., за „Черноморско взаимодействие“ все още не са създадени план за действие и механизми за наблюдение, оценка и последващи действия.
Фрагментарният подход е отразен също и във финансовата сфера. „Черноморско взаимодействие“ понастоящем се финансира от различни финансови инструменти на ЕС (Европейски инструмент за съседство и партньорство (EИСП), Инструмент за предприсъединителна помощ (ИПП), Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР)), като съществува малко яснота за наличните източници и управленските трудности, свързани с необходимостта за координиране на различни финансови рамки. В резултат се получава недостиг на осведоменост относно начините за достъп до фондовете на ЕС за регионално сътрудничество в черноморското пространство. През тази пролет дори станахме свидетели на решение на ЕК да преразпредели 1,5 милиона евро от пилотен проект за околната среда и развитието на Черноморския регион (от общо 2 милиона евро или 75%) от бюджета на ЕС за 2010 г. към друг пилотен проект на Съюза за банановия сектор в държави от АКТБ.
Втората причина произтича от анализа на конкретните достижения, които може да бъдат посочени в рамките на „Черноморското взаимодействие“ и които изглежда са скромни. Може да се признае, че основните ползи от „Черноморско взаимодействие“ се състоят в повишаване на значението на Черноморския регион като стратегически важен за ЕС и в признаването на необходимостта от по-голямо участие на ЕС в този регион. В периода 2007–2008 г. то осигури също така разглеждането с повишено внимание на въпроса на равнище ЕС, както и политически стимули за започване и осъществяване на тази инициатива на ЕС в Черноморския регион.
Секторното разглеждане на резултатите води до извода, че е постигнат напредък в нормативното сближаване и в по-скоро техническите области като например околна среда, научноизследователска дейност и образование. Най-видимият резултат е вероятно поставянето на началото на партньорството в областта околната среда през март 2010 г.
Много по-скромни са обаче постиженията в областта на практическото изпълнение, като секторите стабилност, демокрация и добро управление сякаш са постигнали по-малък напредък на фона на влошаването на демократичния ред в няколко черноморски държави и след войната между Русия и Грузия през 2008 г. Може дори да се твърди, че предизвикателствата в тези области не само продължават да съществуват, но също така са увеличили своята интензивност. Въпреки това беше създаден Черноморски форум на гражданското общество, който изглежда се провежда всяка година, а ЕС демонстрира способността си да играе ефективна роля в управлението на конфликти по време на своето посредничество във войната между Русия и Грузия.
Като цяло тази картина на фрагментираност, липса на наблюдение и скромни резултати води до извода, че „Черноморско взаимодействие“ в момента е загубило видимост. Това усещане се засилва и от липсата на срещи на министрите след 2008 г., посветени на политиката на ЕС в тази област.
Според докладчика това е третата причина, която изисква създаването на стратегическа визия, интегриран подход и популяризиране на дейностите на ЕС в Черноморския регион занапред. Докладчикът застъпва становището, че предлагането на поставянето на началото на стратегия на ЕС за Черно море е най-добрият начин да се решат горепосочените проблеми. Подобна позиция отчита и настоящото формиране на стратегиите на ЕС за макрорегионите, като например за Дунавския регион и за региона на Балтийско море.
III. Основни препоръки
Като отчита достойнствата на „Черноморското взаимодействие“, стратегията на ЕС за Черно море следва да създаде по-здрава политическа рамка и да даде силен тласък на участието на ЕС в Черноморския регион.
От гледна точка на политическата рамка стратегията ще осигури интегриран подход на ЕС към Черноморския регион. Тя ще гарантира и изработването на план за действие с ясни цели, приоритетни действия, целеви показатели и водещи инициативи. За да се постигне ефективно изпълнение е необходимо да бъдат създадени механизми за редовни доклади, мониторинг, оценка и последващи действия.
Докладчикът също така счита, че вниманието ще се съсредоточи върху осигуряването на достатъчно финансови и човешки ресурси за успеха на стратегията. От настоящия анализ на положението се вижда необходимостта от специално предвидено и гарантирано финансиране. Следователно докладчикът предлага създаването на отделен ред за стратегията за Черно море в бюджета на ЕС. В областта на човешките ресурси бъдещата ЕСВД ще осигури достатъчно персонал за ефикасно развитие и управление на стратегията.
С цел да се осигури стратегическо управление и координация на високо равнище, съществува ясна необходимост от провеждане на редовни срещи на министрите между ЕС и държавите от Черноморския регион. Подобни срещи ще включват всички участници от региона и вероятно ще следват модела на конференцията на министрите от Киев през м.февруари 2008 г. Докладчикът застъпва становището, че Турция и Русия имат съществено значение като партньори в рамките на тази инициатива, докато България, Румъния и Гърция ще поемат водеща функция в двойната си роля на държави-членки на ЕС и на държави от Черноморския регион.
На последно място, диалогът и практическото осъществяване на стратегията на ЕС за Черно море ще бъдат развити на всички равнища на регионалното сътрудничество. В този смисъл парламентарното измерение и местното равнище на сътрудничество (между местните органи, гражданското общество и предприемачите) имат значение.
Докладчикът счита, че главните цели на една черноморска стратегия ще се състоят в изграждането на пространство на мир, стабилност и просперитет в региона на Черно море, както и в гарантирането на енергийната сигурност на ЕС. В следствие на това, дейностите в областите на сигурността, доброто управление, енергетиката, транспорта, околната среда, социално-икономическото и човешкото развитие ще бъдат разглеждани като приоритетни.
В областта на сигурността Черноморският регион все още е изправен пред редица предизвикателства, които не могат да бъдат пренебрегнати и трябва да бъдат решени на регионално равнище. Сред основните предизвикателства са продължителните конфликти, двустранните спорове и затворените граници, тенденциите към милитаризиране и разпространение на оръжия, наблюдението на морското пространство, незаконният трафик и трансграничната престъпност. Те ще получат по-добро решение при едно решително и пряко участие на ЕС.
Измерението на сигурността в Черноморския регион определено ще включва решителни действия за заздравяване на демократичния ред, доброто управление и изграждането на държавен капацитет.
Оказването на подкрепа за инфраструктурните проекти и създаването на общи правила и рамки ще бъдат приоритетни за областите на енергетиката, транспорта и околната среда. Докладчикът приветства стартирането на партньорството за околната среда през март 2010 г. и на проектите за създаване на две други партньорства в сферите на транспорта и енергетиката в рамките на Черноморския регион. Набляга обаче на необходимостта от тяхното незабавно и ефикасно осъществяване.
Докладчикът придава особено значение на сътрудничеството в областта на енергетиката в Черноморския регион. Той застъпва становището, че целта за разнообразяване на трасетата и източниците на доставки ще придобива все по-голяма популярност в стратегията. Като подчертава значението на газопровода „Набуко“, той счита че транспортът на втечнен газ е важна алтернатива за бъдещото развитие в енергийния сектор, по-конкретно в контекста на икономическата криза и намалелите финансови ресурси. Следователно той подчертава в доклада особеното значение на проекта AGRI и построяването на терминали за втечнен природен газ на черноморските пристанища. Последно по ред, но не и по значение, по-нататъшното заздравяване на рамката на общи норми и прозрачни правила за енергетиката в региона на Черно море въз основата на Енергийната общност и Енергийната харта, също е от голямо значение.
Накрая, икономическото, социалното и човешко развитие в рамките на Черноморския регион е важна предпоставка за превръщането му в пространство на стабилност и просперитет. Въпреки че беше силно засегнат от икономическата криза, Черноморският регион притежава голям потенциал за икономически растеж и търговия. Докладчикът счита, че стратегията ще се концентрира върху либерализиране на търговията и насърчаване на вътрешнорегионалния стоков обмен, подходяща диверсификация на икономиките и преодоляване на междурегионалните различия. В областта на социалните дейности, като признава постигнатите резултати при сътрудничеството в сферата на образованието и научноизследователската дейност в Черноморския регион, докладчикът застъпва становището, че ще бъдат полагани по-нататъшни усилия, особено в областите на обучението през целия живот и приспособяването на образованието към изискванията на пазара на труда, както и за разширяване на обхвата на международния обмен и за създаване на допълнителни мрежи на гражданското общество.
Докладчикът споделя също така становището, че интегрираната морска политика на ЕС би могла да спечели от интегрираното развитие на Черноморския регион, и следователно настоява за надлежно развиване на черноморското измерение в рамките на интегрираната морска политика на ЕС.
10.11.2010
СТАНОВИЩЕ на комисията по международна търговия
на вниманието на комисията по външни работи
относно стратегията на ЕС за Черно море
( 2010/2087(INI) )
Докладчик: Метин Казак
ПРЕДЛОЖЕНИЯ
Комисията по международна търговия приканва водещата комисия по външни работи да включи в предложението за резолюция, което ще приеме, следните предложения:
1. признава, че глобалната финансова криза е засегнала сериозно Черноморския регион, като рязко е забавила периода на растеж, който беше средно 6% годишно, както и притока на чуждестранен капитал, необходим за по-нататъшното икономическо развитие на черноморските държави, и е подложила финансовата система на региона на изключителен стрес; подчертава, че трябва да се намери решение на този проблем чрез затягане на финансовите и банковите правила, повишаване на прозрачността и доверието в данъчната система, борба срещу данъчните измами, укриването на данъци и корупцията, засилване на регионалното сътрудничество и подобряване на координацията между регионалните организации, като например Организацията за черноморско икономическо сътрудничество (ОЧИС);
2. счита, че представената през 2007 г. инициатива "Черноморско взаимодействие" даде нов тласък на регионалното сътрудничество в Черноморския регион, но изразява съжаление за недостатъчните административни и фискални ресурси, осигурени за нейното прилагане; във връзка с това счита, че бъдещата стратегия за Черноморския регион следва да стане по-голям приоритет, на същото равнище като стратегията на Европейския съюз за региона на Балтийско море, и цялата финансова подкрепа за региона следва да се координира по-добре, което ще доведе до по-голяма отчетност, и да се ориентира към секторите от ключово значение, които по този начин ще получат стабилна финансова перспектива за в бъдеще;
3. изтъква, че стратегията за Черно море следва да се гради въз основата на опита от Балтийския, Балканския и Дунавския региони, като се избегнат недостатъците от тези региони; счита, че бъдещата стратегия за Черно море трябва да допълва Европейската политика на съседство и че стратегията за Черно море не бива да попада в сянката на подобни регионални инициативи; препоръчва всички партньори в Черноморския регион да бъдат включени в бъдещата стратегия за Черно море; подчертава неотложната необходимост от преодоляване на продължителните конфликти в региона;
4. подчертава, че ОЧИС трябва да бъде реформирана, за да отговори ефективно на новите предизвикателства и счита, че нейната 20-та годишнина през 2012 г. ще бъде добър повод за представяне на предложения в тази насока, включително за преразглеждане на икономическата програма на ОЧИС от 2001 г., за извършване на организационна реформа и повишаване на оперативната ефективност, както и за модернизиране на свързаните с нея органи като Черноморската банка за търговия и развитие (ЧБТР) и бизнес съвета на ОЧИС; счита, че ресурсите на тези органи могат да бъдат използвани за увеличаване на бюджета на ОЧИС;
5. приветства проектния подход по линия на инициативата "Черноморско взаимодействие", и по-специално партньорството за околната среда, и счита, че планираните партньорства за развитие на транспорта и енергийната инфраструктура са от решаващо значение за устойчивото развитие на региона, чиято по-голяма интеграция към новия европейски вътрешен енергиен пазар следва да се насърчава; изтъква значението на "Набуко" и други енергийни проекти за търговия в региона; насърчава всички страни членки на ОЧИС да се присъединят към Договора за енергийна общност, който предвижда изпълнението на достиженията на правото на Общността в областта на електроенергията и природния газ; счита, че следва да се отдаде по-приоритетно значение на проекти в областта на екологичното развитие и енергийната ефективност, които могат да създадат предпоставки за пазарни стимули и дългосрочни инвестиции, и че възобновяемите източници на енергия имат потенциала да допринесат значително за бъдещата глобална енергийна сигурност;
6. смята, че околовръстната магистрала около Черно море и черноморските магистрали ще увеличат значително възможностите за търговия и развитие в региона; подчертава обаче необходимостта от цялостна оценка на въздействието върху околната среда и също така сътрудничество в областта на морския надзор с цел гарантиране на безопасността на морския транспорт и опазването на околната среда; изтъква, че инвестициите следва да се насочат към развитието и увеличаването на капацитета на големи черноморски пристанища, като например Констанца и Варна;
7. изтъква, че увеличеният брой на държавите-членки на СТО в региона, където понастоящем членуват всички държави с изключение на две, допринася за създаването на предвидим и стабилен търговски режим и препоръчва релевантните държави-членки на ОЧИС да увеличат усилията си за придобиване на членство в Световната търговска организация (СТО), а всички черноморски страни да продължат адаптирането на националното си законодателство към правилата на СТО и принципите на многостранната търговия, включително към достиженията на правото на ЕС в областта на търговията; приканва ги да ускорят постепенното премахване на търговските бариери, с цел по-нататъшно либерализиране на търговията, включително опростяване на митническите процедури и данъчните режими; счита, че засиленото сътрудничество на парламентарно равнище, на двустранна основа, както и с Парламентарната асамблея на ОЧИС, Парламентарната асамблея на Организацията за черноморско икономическо сътрудничество и Парламентарната конференция на Световната търговска организация ще донесе допълнителни ползи за процеса; в тази връзка счита, че Европейският съюз следва да стане пълноправен член на Организацията за черноморско икономическо сътрудничество.
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
9.11.2010
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
20
1
0
Членове, присъствали на окончателното гласуване
William (The Earl of) Dartmouth, Kader Arif, Daniel Caspary, Christofer Fjellner, Joe Higgins, Yannick Jadot, Bernd Lange, David Martin, Emilio Menéndez del Valle, Vital Moreira, Niccolò Rinaldi, Helmut Scholz, Robert Sturdy, Keith Taylor, Jan Zahradil, Pablo Zalba Bidegain
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
George Sabin Cutaş, Béla Glattfelder, Małgorzata Handzlik, Maria Eleni Koppa, Elisabeth Köstinger, Michael Theurer, Jarosław Leszek Wałęsa
Заместник(ци) (чл. 187, пар. 2), присъствал(и) на окончателното гласуване
Anna Záborská
11.11.2010
СТАНОВИЩЕ на комисията по промишленост, изследвания и енергетика
на вниманието на комисията по външни работи
относно стратегия на ЕС за Черно море
( 2010/2087(INI) )
Докладчик по становище:
Silvia-Adriana Ţicău
ПРЕДЛОЖЕНИЯ
Комисията по промишленост, изследвания и енергетика приканва водещата комисия по външни работи да включи в предложението за резолюция, което ще приеме, следните предложения:
1. признава, че Черноморският регион е от геостратегическо значение, по-конкретно за енергийната сигурност на ЕС и за диверсификация на енергийните източници и маршрутите на тяхната доставка в ЕС, като се има предвид близостта му до Каспийско море, Близкия изток и Централна Азия, както и предвид факта, че с присъединяването на Румъния и България ЕС следва да стане важен участник в отношенията на взаимодействие в този важен регион, но признава също така, че трябва да бъде направено още;
2. призовава Комисията да включи екологично измерение в стратегията си по отношение на Черноморския регион, и по-специално да допринесе за възстановяването на околната среда след замърсяването с токсични отпадъци на реки, които се вливат в Черно море, като например неотдавнашния инцидент в Дунавския басейн;
3. счита, че Пакетът за енергийна инфраструктура, който Комисията ще представи скоро, трябва да отдава голямо значение на предложените енергийни проекти в Черноморския регион; обръща внимание на факта, че транзитните маршрути, които минават през държави от региона, могат значително да подобрят сигурността на доставките на ЕС;
4. подчертава значението на възприемането на общ подход на държавите-членки към Черноморския регион с оглед постигане на дългосрочната цел на ЕС за сигурност на енергийните доставки и стабилност в съседните държави;
5. подчертава значението на ясното определяне на оперативните методи и на средствата за изпълнение на Стратегията за Черно море, включително на процесите, проектите, системата за наблюдение и финансирането, особено с оглед изясняване на начина, по който стратегията ще се координира с Източното партньорство;
6. обръща внимание върху трайното стратегическо партньорство между ЕС и Русия и общия интерес на двете страни за засилване на двустранната търговия, на инвестициите, както и за облекчаване и либерализиране на търговията в глобалната икономика, и за засилване и развитие на конкуренцията, включително в Черноморския регион;
7. предвид изграждането на нови газопроводи и междусистемни връзки между тях, на нови електрически мрежи и междусистемни връзки между тях, на нови терминали и инфраструктура за втечнен природен газ и на нови електроцентрали (генериране на енергия от изкопаеми горива, възобновяеми енергийни източници и ядрени проекти), подчертава, че следва да бъдат въведени прозрачни пазарни правила и условия за транзит и търговия с енергия, като се осигурява дългосрочна предсказуемост за инвестициите; подчертава, че тези правила и условия следва да насърчават високо равнище на защита на околната среда, демократично участие, човешко здраве и безопасност;
8. призовава партньорството ЕС-Черноморски регион да включва трансфер на знания и технологии в областта на възобновяемите енергии и енергийната ефективност и техническа подкрепа при проектирането на мрежи и подчертава ключовата роля на енергоспестяването за увеличаване на сигурността на доставките; подкрепя научноизследователската дейност в областта на новите енергийни източници и по-специално в областта на възобновяемата енергия, енергийната ефективност и енергоспестяването, които са важни за посрещане на предизвикателствата на изменението на климата и за допринасяне към глобалните усилия за намаляване на емисиите на парникови газове;
9. подчертава отново, че политиката на ЕС за енергийна сигурност се основава на диверсификацията на източниците и маршрутите; изтъква европейската добавена стойност и значението на проекта за южен газов коридор като средство за повишаване на сигурността на енергийните доставки на ЕС; счита, че проекти като този за газопровода Набуко, ключов приоритет за ЕС, както и по-малки проекти като тези за Трансадриатически газопровод (TAP), за Паневропейски петролопровод (PEOP), за междусистемния газопровод Турция-Гърция-Италия (ITGI) или за междусистемния газопровод Азербайджан-Грузия-Румъния (AGRI) изтъкват жизненото значение на ангажимента на ЕС в Черноморския регион, както и по-нататъшната необходимост от засилване на сътрудничеството между черноморските страни; изисква от Комисията и държавите-членки да подкрепят и ускорят изпълнението на тези проекти заедно със своите партньори;
10. настоятелно приканва Комисията да сключи споразумения с потенциалните страни доставчици за газопровода Набуко до края на 2011ºг.;;
11. подчертава потенциала на възобновяемите енергийни източници в региона на Черно море, които биха могли да допринесат значително за сигурно енергийно бъдеще на глобално равнище и за устойчив икономически растеж, и призовава Комисията и черноморските държави да отключат този потенциал;
12. подчертава необходимостта от засилване на многостранното енергийно сътрудничество в Черноморския регион, за което ключовите принципи са предвидени от СТО и Договора за енергийна харта; подкрепя пълната пазарна и регулаторна интеграция въз основа на законодателството на ЕС в областта на енергетиката и околната среда, и насърчава участието на страни от широкия Черноморски регион в Договора за енергийна общност, както и помощта от ЕС, ЕИБ и ЕБВР за модернизиране на енергийната инфраструктура в Черноморския регион;
13. подчертава, че в контекста на международната търговия и преноса на въглеводороди в региона е важно да се отчита екологичната чувствителност на Черно море и турските проливи, което увеличава степента на опасност при произшествия и разлив на нефт в тези натоварени и опасни точки с ограничена пропускателна способност;
14. приветства присъединяването на Украйна и Република Молдова към Договора за енергийна общност, което ще изиграе важна роля за постигането на целите на ЕС в областта на енергийната сигурност и ще допринесе за сигурността на тези страни;
15. подчертава неотложната необходимост от създаване на Парламентарна асамблея за връзки с източните съседни страни (Euronest), която ще допринесе за постигане на целите на Източното партньорство и по този начин ще има положителен ефект върху въпросите, свързани с енергийната сигурност;
16. подчертава необходимостта от включване на регионалните партньори в началните стадии на разработване на проектите, с цел създаване на интерес и насърчаване на съсобственост; счита, че стратегията за Балтийско море може да послужи като пример за макростратегия на регионално равнище, която разчита на сътрудничество между местните органи, деловите общности и организациите на гражданското общество;
17. изразява съжаление, че поради напрежението в региона инициативата за Черноморски форум за диалог и партньорство все още не е осъществена; счита, че един такъв форум би могъл да допринесе за генерирането на идеи и поддържането на диалога между регионалните фактори;
18. приветства създаването на секторни партньорства в трите ключови области – околна среда, транспорт и енергия, което разкрива възможности за обсъждане и координиране на конкретни, дългосрочни проекти;
19. приветства стъпките, предприети за присъединяване на черноморските държави към Общото европейско авиационно пространство; призовава Комисията да продължи диалога с Република Молдова относно либерализирането на нейния въздушен транспорт и за бързото започване на преговори за присъединяването на Молдова към Общото европейско авиационно пространство;
20. счита, че за целите на международната търговия и транспорта на въглеводороди в региона е от съществено значение да се развият черноморските пристанища на ЕС, включително петролни и газови терминали, както и интермодалните транспортни решения; подчертава, че тази инфраструктура следва да бъде изграждана при стриктно спазване на най-високите европейски и международни стандарти за защита на околната среда в крайбрежните райони, човешкото здраве и сигурността и след провеждането на всички оценки за въздействие върху околната среда;
21. призовава държавите с излаз на Черно море да подпишат меморандум за разбирателство за разработването на морски коридори в Черно море и отправя искане към Комисията да открие бюджетен ред за трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T) със средства за разработване на морски коридори в Черно море, подобни на тези в Балтийско, Северно и Средиземно море.
22. счита, че развитието на пристанищната инфраструктура в ЕС в района на Черно море и приморския район на Дунав, както и засилването на комбинираното използване на различни видове транспорт е от съществено значение за международната търговия и преноса на въглеводороди, и призовава Комисията и държавите-членки да ускорят реализацията на приоритетните трансевропейски транспортни проекти по оси 7, 18, 21 и 22, изброени в приложение ІІ на Решение № 884/2004/ЕО на Европейския парламент и Съвета от 29 април 2004ºг. за изменение на Решение №º1692/96/ЕО относно насоките на Общността за развитието на трансевропейската транспортна мрежа, както и тяхното последователно включване в ТРАСЕКА (транспортен коридор Европа - Кавказ - Централна Азия), централната ос, югоизточната ос и международните морски пътища, съгласно съобщение на Комисията до Съвета и Европейския парламент „Удължаване на основните трансевропейски оси до съседните страни. Насоки за транспорта в Европа и съседните региони” ( COM(2007)0032 ;
23. счита, че е необходимо да се модернизира пътната инфраструктура в Черноморския регион и да се осигурят връзки с европейските транспортни коридори; подчертава необходимостта от реализиране на проекта за изграждане на магистрала Черно море, лансиран от Организацията за черноморско икономическо сътрудничество през 2006 г., която да пресича всички черноморски държави, и призовава Комисията и държавите с излаз на Черно море да го включат в приоритетните проекти на трансевропейските транспортни мрежи (TEN-T) при провеждането на междинния преглед на политиката за TEN-T;
24. признава резултатите от проекта BSI
Black Sea Interconnection; за установяване на регионална изследователска и образователна мрежа в широкия Черноморски регион и неговата връзка с GEANT, и призовава Комисията да продължи да подкрепя изследователски проекти в Черноморския регион като: HP-SEE, SEE-GRID, SCENE, Регионалната образователна мрежа на Централна Азия (CAREN), и BSRN;
25. признава значението на Черноморското икономическо сътрудничество и ролята на инициативата Черноморско взаимодействие, но подчертава, предвид геополитическото значение на Черноморския регион и липсата досега на някакви значими резултати от инициативата Черноморско взаимодействие, неотложната необходимост от развитие на единна стратегия на ЕС за Черноморския регион тъй като целта за засилено и устойчиво сътрудничество с Черноморския регион може да бъде постигната единствено посредством такава стратегия;
26. отбелязва, че Съвместната оперативна програма за Черно море 2007-2013, финансирана от Европейския инструмент за добросъседство и партньорство (ЕИДП) е първата черноморска програма за трансгранично сътрудничество, финансирана от ЕС, и призовава държавите с излаз на Черно море да подпишат финансово споразумение с Комисията, което да им предоставя достъп до средства по ЕИДП, за да може тази програма да стане основен инструмент за изпълнение на Стратегията на ЕС за Черно море;
27. призовава следователно Комисията да даде по-голям приоритет на Черноморския регион и да разработи стратегия на ЕС за Черно море, придружена от план за действие с ключови проекти с възможно най-широко участие на всички съответни оператори и регионални партньори, по-специално в следните области на сътрудничество: устойчиво икономическо развитие, научни изследвания и технологични иновации, подобряване на свързаността и комуникациите, защита на околната среда, включително съхранение на природата, сигурност, миграция, подкрепа за и развитие на гражданското общество, образование и културен обмен, чрез всички налични финансови инструменти (КФ, ЕФРР, NIF, NPI).
28. подчертава необходимостта от свързване на макрорегионалната стратегия за региона на река Дунав с Черноморския регион, тъй като река Дунав и Черно море представляват най-голямото неокеанско водно тяло в Европа и една правилно координирана стратегия на ЕС може да донесе много ползи за целия регион.
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
9.11.2010
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
45
4
1
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Jean-Pierre Audy, Ivo Belet, Bendt Bendtsen, Jan Březina, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Lena Ek, Ioan Enciu, Gaston Franco, Adam Gierek, Fiona Hall, Romana Jordan Cizelj, Arturs Krišjānis Kariņš, Philippe Lamberts, Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz, Marisa Matias, Judith A. Merkies, Angelika Niebler, Jaroslav Paška, Aldo Patriciello, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Michèle Rivasi, Paul Rübig, Amalia Sartori, Francisco Sosa Wagner, Konrad Szymański, Britta Thomsen, Patrizia Toia, Evžen Tošenovský, Ioannis A. Tsoukalas, Claude Turmes, Владимир Уручев, Adina-Ioana Vălean, Kathleen Van Brempt, Alejo Vidal-Quadras, Henri Weber
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
António Fernando Correia De Campos, Andrzej Grzyb, Jolanta Emilia Hibner, Yannick Jadot, Silvana Koch-Mehrin, Ivari Padar, Владко Тодоров Панайотов, Markus Pieper, Peter Skinner, Silvia-Adriana Ţicău, Catherine Trautmann
Заместник(ци) (чл. 187, пар. 2), присъствал(и) на окончателното гласуване
Marek Henryk Migalski
2.12.2010
СТАНОВИЩЕ на комисията по регионално развитие
на вниманието на комисията по външни работи
относно стратегията на ЕС за Черно море
( 2010/2087(INI) )
Докладчик по становище:
Victor Boştinaru
ПРЕДЛОЖЕНИЯ
Комисията по регионално развитие приканва водещата комисия по външни работи да включи в предложението за резолюция, което ще приеме, следните предложения:
1. счита, че Черноморският регион е жизненоважен в стратегическо отношение район, и е убеден, че стратегия на ЕС за Черно море ще допринесе за реализиране на целите за европейската интеграция; счита стратегията за съществена за устойчивото и координирано развитие на региона, както и за стабилността и сигурността на региона и целия ЕС;
2. вярва, че за да се стартира ефективна стратегия за Черно море, е жизненоважно да се включат изцяло и по конструктивен начин всички заинтересовани страни, както от ЕС, така и извън него; призовава за сътрудничество между всички съответни региони и подчертава значението на участието чрез органи на всички равнища на управление, за да се гарантира успехът на един интегриран подход, посредством включването на съществуващи организации като ЧИС, ПАЧИС и Черноморската комисия, но също и чрез създаване на нови, когато е необходимо, с цел съвместно установяване на общите предизвикателства и налични ресурси, както и на областите, в които координираното действие може да донесе значителна добавена стойност; счита все пак, че е от съществено значение да се определят техните съответни области на компетентност, за да се избегне всяко припокриване на отговорности между различните равнища на управление и да се гарантира бързо прилагане;
3. счита, че координирането с други стратегии, разработени на равнище ЕС, е от жизнена важност; в този контекст приветства предстоящото публикуване на стратегия на ЕС за региона на река Дунав и приканва всички заинтересовани държави да разработват свързани с Черно море проекти, тъй като двата региона са териториално и икономически взаимосвързани;
4. в контекста на стратегията насърчава изграждането на интегриран подход и използването на точно установените принципи на политиката за сближаване на ЕС и политиката на съседство, което може да спомогне за постигане на ефективни резултати, като улесни процеса на изграждане на капацитет за регионите, които изостават; по-конкретно изразява увереност, че трансграничното сътрудничество между регионите следва да се насърчава, за да се справим с общи проблеми чрез координирано действие; изтъква, че Европейската група за териториално сътрудничество (ЕГТС) предоставя подходяща рамка за сътрудничество за структурирано многостепенно управление; приканва Комисията да проучи начини за по-добро координиране на различните европейски инструменти, които предвиждат трансгранично сътрудничество на външните граници на Съюза;
5. обявява се за продължаването на програмите, получаващи подкрепа от европейския инструмент за съседство и партньорство (ЕИСП), и препоръчва да се предвиди достатъчен бюджет за Съвместната оперативна програма на Черноморския басейн за следващия програмен период, за да се обхванат и продължат всички усилия за постигане на целите, посочени в стратегическия документ за трансгранично сътрудничество по ЕИСП за 2007-2013 г.; подчертава, че следва да се определят еднообразни правила за кандидатстване, така че всяко юридическо лице от всяка участваща държава в програмната област да може да подаде заявление като водещ кандидат; счита, че всички държави в съвместната оперативна програма за Черноморския регион следва да бъдат включени и да бъдат насърчавани да участват активно в следващия програмен период;
6. насърчава развитието на взаимодействия между различните политики на Съюза, които се включват в стратегията, в частност структурните фондове, Рамковата програма за изследователска и развойна дейност и трансевропейските мрежи в областта на транспорта, за да се гарантира устойчивостта на финансираните дейности; по този начин възможностите, създадени от една инициатива за икономическо развитие, могат да се поемат от друга допълваща инициатива;
7. признава значението на регионалните и местни органи и заинтересовани страни за планирането и изпълнението на стратегията, като се има предвид тяхната тясна връзка с територията и местните хора; затова призовава за установяване на техните потребности и за пълното им включване в стратегията;
8. изтъква, че обменът на най-добри практики между регионите е от първостепенно значение във всички области на сътрудничество, като региони с дълъг опит в разработването и изпълнението на проекти биха могли да подпомагат други региони да подобрят своите резултати;
9. счита, че е от жизненоважно значение да се подобри административният капацитет на всички местни и регионални заинтересовани страни в Черноморския регион, за да се гарантира ефикасно прилагане и добро финансово управление на проектите на ЕС, по-голяма прозрачност и отчетност и балансирано териториално развитие в целия район;
10. застъпва становището, че преговорите по всички инфраструктурни проекти, било то в сферата на транспорта или на енергетиката, следва да се водят между всички заинтересовани черноморски страни и следва да се гарантира координиране, особено по отношение на проектите TEN-T и проектите, свързани с развитието на пристанищата; подчертава необходимостта от подобряване на интермодалните товарни превози чрез интегриране на морския транспорт на кратки разстояния в транспортната логистика, подобряване на пристанищните дейности и по-ефективни връзки с вътрешността на страната; счита, че ЕС трябва да продължава да си сътрудничи с регионалните си партньори за подобряване безопасността на инфраструктурата, модернизиране на съществуващата инфраструктура и създаването на нова инфраструктура; призовава към ефективна координация на операциите по издирване и спасяване в Черноморския басейн и към създаване на стратегия за наблюдение в Черно море;
11. подчертава значението на проектите в южния коридор, като има предвид основната цел на ЕС за диверсифициране на каналите за енергийни доставки;
12. като има предвид важността на Черноморския регион за енергийните доставки в Европа, счита за съществено провеждането на изчерпателна оценка на ползите и екологичните последици от планираните понастоящем и бъдещите енергийни проекти; по отношение на това намира за жизненоважно, за да бъдат действително подготвени за всички възможни екологични катастрофи и технически аварии, всички заинтересовани страни и региони да се споразумеят достатъчно отрано за начините, по които да се действа в такива случаи от екологична, икономическа и техническа гледна точка;
13. като има предвид, че Черно море е силно замърсено и за замърсяването няма граници, призовава за намиране на общо решение на проблема чрез използване на всички налични инструменти и въз основа на стандартите на ЕС за всички черноморски страни, с цел преодоляване и намаляване на замърсяването, както и по-нататъшно опазване на околната среда и климата с превантивни мерки;
14. предвид прекомерния риболов в Черно море, призовава за договаряне на мерки съгласно стратегията, така че да се опазват природните ресурси (рибни запаси, биологично разнообразие и др.) и устойчивото развитие на риболовните зони; подкрепя действия за насърчаване на културното наследство (натрупан професионален опит и умения, нови специализации) и подобряване на качеството на живот в тези райони; насърчава местните и регионални партньорства и счита, че черноморската стратегия следва да допринася за модернизиране на съществуващите морски пристанища и осъвременяване на пристанищните услуги при надлежно отчитане на безопасността на околната среда и стандартите за нейното опазване;
15. счита, че проектите, съгласувани от черноморски страни, могат да допринесат за социалното и икономическо развитие, като се наблегне на диверсификацията на стопанските дейности, засилването на сътрудничеството в областите на образованието и изследванията, и на защитата на природните ресурси, и също като се подобри сътрудничеството за засилване на сигурността в областта на борбата с трансграничната престъпност;
16. изтъква, че последиците от изменението на климата за Черноморския регион, неговите народи и икономики водят до сериозни предизвикателства пред новите възможности за развитие и затова следва още повече да се подкрепя и насърчава засиленото сътрудничество между страните, граничещи с Черно море, особено в областта на разработването на мерки за адаптиране и смекчаване за превенция на извънредни ситуации;
17. счита богатото наследство на културните пейзажи и местообитания, останало в целия Черноморски регион, за област, в която може би най-ясно се демонстрира идеята за силата в разнообразието; изразява убеждението, че деликатното интегрирано използване и опазване на тези активи може да допринесе за целта за нова стратегия, като гарантира, че общият регионален маркетинг и запазването на търговска марка ще се възползват от пълния спектър от качества, които регионът може да предложи.
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
30.11.2010 г.
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
39
1
1
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Charalampos Angourakis, Sophie Auconie, Jean-Paul Besset, Victor Boştinaru, Zuzana Brzobohatá, Alain Cadec, Francesco De Angelis, Tamás Deutsch, Danuta Maria Hübner, Филиз Хакъева Хюсменова, Juozas Imbrasas, María Irigoyen Pérez, Seán Kelly, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Petru Constantin Luhan, Ramona Nicole Mănescu, Riikka Manner, Iosif Matula, Erminia Mazzoni, Wojciech Michał Olejniczak, Markus Pieper, Monika Smolková, Georgios Stavrakakis, Csanád Szegedi, Nuno Teixeira, Michail Tremopoulos, Viktor Uspaskich, Lambert van Nistelrooij, Hermann Winkler, Joachim Zeller, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Vasilica Viorica Dăncilă, Jens Geier, Андрей Ковачев, Elisabeth Schroedter, Димитър Стоянов, László Surján, Evžen Tošenovský, Sabine Verheyen
Заместник(ци) (чл. 187, пар. 2), присъствал(и) на окончателното гласуване
Andrea Češková
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
9.12.2010
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
44
0
6
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Gabriele Albertini, Arnaud Danjean, Michael Gahler, Marietta Giannakou, Ana Gomes, Andrzej Grzyb, Takis Hadjigeorgiou, Richard Howitt, Anneli Jäätteenmäki, Ioannis Kasoulides, Nicole Kiil-Nielsen, Maria Eleni Koppa, Андрей Ковачев, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Eduard Kukan, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Krzysztof Lisek, Sabine Lösing, Ulrike Lunacek, Mario Mauro, Kyriakos Mavronikolas, Alexander Mirsky, María Muñiz De Urquiza, Norica Nicolai, Raimon Obiols, Ria Oomen-Ruijten, Ioan Mircea Paşcu, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Bernd Posselt, Hans-Gert Pöttering, Cristian Dan Preda, Fiorello Provera, Jacek Saryusz-Wolski, Werner Schulz, Charles Tannock, Inese Vaidere, Graham Watson
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Laima Liucija Andrikienė, Elena Băsescu, Hélène Flautre, Lorenzo Fontana, Kinga Gál, Liisa Jaakonsaari, Elisabeth Jeggle, Метин Казак, Konrad Szymański, Traian Ungureanu, Janusz Władysław Zemke
