A6-0438/2007
8.11.2007
ДОКЛАД
за назначаването на Michel Cretin за член на Сметната палата
(C6‑0305/2007 – 2007/0814(CNS))
Комисия по бюджетен контрол
Докладчик:
Inés Ayala Sender
PE 396.488v02-00
СЪДЪРЖАНИЕ
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕШЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ..............................................................................................4
ПРИЛОЖЕНИЕ 1: CURRICULUM VITAE НА Michel Cretin
ПРИЛОЖЕНИЕ 2: ОТГОВОРИ НА Michel Cretin НА ВЪПРОСНИКА
ПРОЦЕДУРА
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕШЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
за назначаването на Michel Cretin за член на Сметната палата
( C6‑0305/2007 – 2007/0814(CNS) )
Европейският Парламент ,
– като взе предвид член 247, параграф 3, от Договора за ЕО и член 160 Б, параграф 3, от Договора Евратом, съгласно които Съветът се е консултирал с него ( C6‑0305/2007 ),
– като взе предвид, че на своето заседание от 6 ноември 2007 г. комисията по бюджетен контрол изслуша предложения от Съвета кандидат за член на Сметната палата и разгледа неговата професионална квалификация в съответствие с критериите, посочени в член 247, параграф 2 от Договора за ЕО и в член 106б, параграф 2 от Договора за Евратом,
– като взе предвид член 101 от своя правилник,
– като взе предвид доклада на комисията по бюджетен контрол ( A6‑0438/2007 ),
1. изказва положително становище относно преложението за назначаване на Michel Cretin за член на Сметната палата;
2. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и, за сведение, на Сметната палата, както и на други институции на ЕО и на контролните институции на държавите-членки.
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ
A good working relationship between the European Court of Auditors and Parliament is essential for the functioning of the European Union's financial control system. By contrast, Parliament plays a rather minor role in the appointment procedure concerning Members of the Court. The Members of the Court are appointed by the Council upon proposals from the Member States. Parliament is only consulted before the appointment. Therefore, tensions may arise in the case of differences of opinion between Parliament and Council. Parliament tried to minimise the risk of differences of opinion by making public the general principles guiding its judgement in two resolutions of 1992 and 1995 on the procedure for consulting the Parliament on the appointment of Members of the Court
Resolution A3-0345/92 , OJ C 337 of 21.12.1992, p.51, and Resolution A4-0001/95 , OJ C 43 of 20.02.1995, p.75. .
In particular, in its resolution of 1992, in order to enhance transparency,
Parliament published the following set of criteria for its assessment of candidates:
a) high-level professional experience acquired in public finance or in management and management auditing;
b) where appropriate, prior issue of a discharge in the case of management duties carried out previously by the applicants;
c) in the case of those who have performed management duties in the public or private sectors, an impeccable management record;
d) candidates not to hold an elected office or have any responsibilities in a political party with effect from the date of appointment;
e) in view of the nature of the work to be done, the age of candidates will also be taken into account: for example, it seems reasonable to stipulate that Members should not be over 65 at the end of their first term of office or over 70 at the end of their second. It would not be normal either if, through his or her appointment to the Court of Auditors, candidates were able to evade the age-limits applicable to the same post in their country of origin;
f) finally, in addition to assessing individual merit, Parliament will ensure that a sensible balance is maintained in the composition of the Court as a whole. For example, while the Court's existing composition is fairly successful in terms of the varied origin of its members, the lack of female representation is unjustifiable;
g) it would be desirable for Members not to serve for more than two terms.
Experience from the recent past shows that despite the above-mentioned resolutions differences of opinion could not always be resolved. In 2004 the Committee on Budgetary Control adopted a negative opinion concerning two of the ten new Members of the Court proposed in line with the Accession Treaty. One of the candidates withdrew but the other did not. Although the negative opinion was confirmed by the plenary, the candidate was appointed as a Member of the Court by the Council.
As regards the current appointment procedure, several candidates proposed by the Member States do not fully comply with all the criteria set out in Parliament's resolution of 1992. In addition, Parliament's efforts to maintain a sensible balance in the composition of the Court and to remedy the lack of female representation are being undermined by the current proposals of the Member States. Whereas to date, there are 22 male and 5 female Members, the balance would be 23 male to 4 female Members if all nominated candidates were appointed.
In view of the above, the rapporteur considers that more effective tools are needed to ensure that Parliament, and the Budgetary Control Committee in particular, establish a fruitful relationship with each Member of the Court from the day of his or her appointment. She is of the opinion that the criteria and procedures laid down in the resolutions of 1992 and 1995 urgently need to be reviewed, consolidated and communicated to the Council, to the authorities of the Member States responsible for proposing the candidates and to the public.
In conclusion, the rapporteur recommends that a much closer cooperation between Parliament and Council (ECOFIN) on the nomination procedure be established. Parliament should receive information on the candidates proposed by each Member State in due time. In a medium term perspective, Council and Parliament should agree on a more coherent and efficient nomination procedure, which would be an important element of the urgent organisational reform of the European Court of Auditors.
ПРИЛОЖЕНИЕ 1: CURRICULUM VITAE НА Michel Cretin
Michel CRETIN
Председател на камара във френската Сметна палата
Гражданство: френско.
Роден на 27 март 1942 г. в Лон льо Соние (Lons-le-Saunier), департамент Жура (Jura).
Женен, с едно дете.
ОБРАЗОВАНИЕ
1963 г. Диплома от Училището за висши търговски науки (HEC), Париж
1964 г. Диплома за висше образование (DES) по стопански науки (Факултет по право и стопански науки, Париж)
1967–69 г. Национален институт по администрация (ENA)
ВОЕННА СЛУЖБА
1966/1967 г. Доброволна служба в Алжир
КАРИЕРА
1969– м.юни 1973 г.:Одитор в Сметната палата, Париж.
1973–1977 г.: Главно управление на Плана, Париж: специален сътрудник в икономическата служба, секретариат на Комисията по развитие за подготовка на Седмия план.
м.март 1977 г.: Назначен за съветник-референт в Сметната палата, Париж
м.август
1977-1980 г.: Международна банка за възстановяване и развитие
(МБВР), Вашингтон, САЩ.
Технически съветник по планирането - Отдел за техническа подкрепа на планирането
м.февруари
1980-1981 г.: Съветник-референт в Сметната палата, Париж
1982–1984 г.: Национален център по кинематография, Париж:
Заместник генерален директор, отговарящ за продукциите, разпространението и международните връзки
1985 г.: Съветник-референт в Сметната палата, Париж
м.юни 1985-1986 г.: заместник генерален директор на SOFIRAD (Финансово дружество за радиоразпръскване), Париж
м.септември
1986-1989 г. ООН, Ню Йорк: Постоянен представител на първия председател на Сметната палата, в качеството на директор на Борда на одиторите на ООН.
м.май 1989 г.: Назначен за главен съветник на Сметната палата (запазва и гореспоменатия функционален пост в Ню Йорк).
м.септември 1989 г.: Съветник-референт в Сметната палата, Париж
Директор на мисията на Борда на одиторите на Световната метеорологична организация (СМО) в Женева
(представител на първия председател на Сметната палата)
м.юни 1991-1992 г.: Директор на кабинета на делегирания министър на комуникациите.
м.май 1992 г.: Сметна палата, Париж
м.септември
1994-1998 г.: Организация по земеделие и прехрана към ООН и Световна продоволствена програма - Рим: постоянен представител на първия председател на Сметната палата, в качеството на директор по външния одит на тези две организации към Обединените нации.
м.януари
1998-2002 г.: Член на Международния борд на одиторите на Организацията на Северноатлантическия договор (НАТО) - Брюксел (мандат до м. януари 2002 г.).
м.януари 2002-
м.октомври 2005 г Сметна палата, Париж
м.февруари 2003 -
м.май 2005 г.: Председател на комисията по приключване на сметките на разплащателните агенции за разходите на Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието (ФЕОГА). Председателство, успоредно с поста на главен съветник на Първа камара на Сметната палата.
м. октомври
2005–м.март 2007 г.: Председател на Шеста камара на Сметната палата.
м.април 2007 г.: Председател на камара във френската Сметна палата
ДРУГИ ДЕЙНОСТИ
- Представител на Франция в Обществения комитет на Международната федерация на счетоводителите, м. май 1989 г. - м. май 1991 г.
- Член на Комитета за държавните стандарти за финансова отчетност, м.юни 2002 г.- м.октомври 2005 г.
ОТЛИЧИЯ
- Офицер на Почетния легион
- Офицер на Националния орден за заслуги
ПРИЛОЖЕНИЕ 2: ОТГОВОРИ НА Michel Cretin НА ВЪПРОСНИКА
Професионален опит
1. Посочете главните аспекти на вашата кариера в областта на публичните финанси, управлението или контрола на управлението.
Моят професионален опит се определя до голяма степен от принадлежността ми към френската сметна палата, тоест, той е насочен главно към контрола на публичните финанси и прегледа на ефикасността на обществените политики. Освен това, както е обичайно за член на тази институция, съм изпълнявал отговорности, свързани с управлението в обществения сектор. Ще посоча три основни аспекта на моята кариера.
a) В сферата на управлението съм се занимавал основно с обществения аудиовизуален сектор:
- от 1982 до 1984 г., в качеството си на заместник генерален директор на Националния център по кинематография, бях натоварен с управлението на системата на обществената помощ за продуцирането и износа на френските филми и аудиовизуални продукти, както и за копродукции с други страни (основно европейски и южносредиземноморски);
- през 1985 и 1986 г. бях заместник генерален директор и финансов директор на едно обществено търговско дружество, SOFIRAD, което управлява държавните участия в различни предприятия за радиоразпръскване и продуциране или аудиовизуално разпространение;
- и, накрая, считам, че за управленчески функции могат да се смятат и тези на директор на кабинет на министър. Като директор на кабинета на министъра на комуникациите през 1991-1992 г. се занимавах с управлението на връзките с професионалните групи в сектора и следях развитието на правната рамка, в която печатът, радиото и телевизията упражняват своята дейност.
В областта на контрола на публичните финанси имах различните отговорности на член на френската сметна палата - от тези на одитор в началото на моята кариера, до тези на председател на камара от 2005 до 2007 г.
б) На тези различни постове и в зависимост от камарите на сметната палата, в състава на които влизах, упражнявах контрол, след това ръководих екипи за контрол, след това следях одитирането на отчетите и на управлението на разнообразни обществени институции: местни сдружения, централни административни служби, независими публичноправни агенции и обществени предприятия.
През последния период, в качеството си на председател на камарата на Сметната палата, отговаряща за социалното осигуряване и сектора на здравеопазването, следях изготвянето на заключенията от всички проверки на Сметната палата в тази област, които се свеждат до знанието на парламента и обществеността. По-конкретно, следях започването и провеждането на външния одит, който през 2007 г. за пръв път доведе до заверката на отчетите на социалноосигурителните организации за 2006 година от Сметната палата
в) На трето място бих искал да подчертая, че съм упражнявал голяма част от професионалната си дейност в международен контекст:
- от 1986 до 1989 г. по време на първия мандат, поверен на френската сметна палата от Генералната асамблея на Организацията на обединените нации, в Ню Йорк аз бях ръководител на френския одиторски екип, натоварен, наред с другото, с външния одит на отчетите на тази организация;
- от 1989 до 1991 г., успоредно с работата си в Сметната палата, бях член на Обществения комитет на Международната федерация на счетоводителите (International Federation of Accountants/IFAC);
- от 1994 до 1998 г., в изпълнение на мандата, възложен на Сметната палата, ръководех външния одит на две организации към ООН, намиращи се в Рим, а именно Организацията по земеделие и прехрана (FAO (Food and Agricultural Organisation)) и Световната продоволствена програма (PAM (Programme alimentaire mondial/World Food Programme));
- след това, от 1998 до 2002 г., изпълнявах функциите на член на Международния борд на одиторите на НАТО в Брюксел. Този борд отговаря за одита на отчетите и на управлението на всички организации, подлежащи на контрола на генералния секретар на НАТО.
И най-накрая, не бих могъл да пропусна да подчертая пред вас, че от 2003 до 2005 г. бях председател на комисията по заверяване на извършените във Франция разходи на Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието (ФЕОГА), секция Гарантиране - орган, който, както знаете, е част от системата за вътрешен контрол на изпълнението на бюджета на Общността и е подотчетен на Европейската комисия.
2. Кои са трите най-важни решения, в чието вземане сте участвали през професионалната си кариера?
На първо място ще спомена решението държавата да се сдобие с корпус от счетоводни стандарти, основаващи се на счетоводните принципи на съпоставимост и текущо начисляване. В качеството си на член на Комитета за държавните стандарти за финансова отчетност през 2002 и 2003 г. играх активна роля за определянето на тези стандарти, които влязоха в сила през м.януари 2004 и обновиха коренно публичното счетоводство във Франция.
На второ място ще спомена приноса си за решението френската сметна палата за пръв път да се кандидатира за борда на одиторите на ООН пред Генералната асамблея на обединените нации през 1985 г., по-конкретно поемайки управлението на екипа от френски одитори с тригодишен мандат, натоварени с контрола на отчетите на тази организация. Изпълнението на този международен мандат имаше много положително въздействие не само върху обогатяването на опита на участващите одитори, но също така и върху развитието на методите на работа на сметната палата.
Накрая бих искал да упомена и решението, което взех в качеството на външен одитор на Организацията по земеделие и прехрана, да убедя тази организация да предприеме нов начин на представяне на финансовото си състояние (отчет, финансови резултати и приложения), по-опростен, по-ясен, концентриран върху счетоводните данни от първостепенна важност и, съответно, с по-голяма читаемост за представителите на държавите-членки на тази организация, адресати на това представяне на финансовото състояние. Организацията в крайна сметка прие тази препоръка, което несъмнено имаше положително въздействие върху качеството на представянето на финансовото й състояние и на информираността на държавите-членки.
Независимост
3. Договорът предвижда, че членовете на Сметната палата са „напълно независими” при изпълнението на своите функции. Как бихте спазили това задължение в рамките на своите функции?
Тъй като идвам от институция, чиито членове имат ранг на магистрати, аз съм особено чувствителен към изискването за независимост, наложено от договора на членовете на Европейската сметна палата. Тази независимост е според мен действително необходима за действие в общия интерес на Съюза.
При изпълнението на своя мандат ще запазя пълна независимост на преценката
- като се съобразявам стриктно с разпоредбите на договора, по-конкретно като нито търся, нито приемам инструкции от никое правителство (и най-първо от моето) и от никоя организация,
- като не упражнявам никаква друга професионална дейност, нито друга дейност, която може да се счита за несъвместима с тази на член на Сметната палата,
- като не изпълнявам политически поръчения и нямам финансови или други интереси, които биха могли да доведат до конфликт на интереси или даже да изглеждат като конфликт на интереси с функциите на член на Сметната палата.
В по-общ план ще следвам принципите, приети от Сметната палата за гарантиране на независимостта на нейните членове.
4. Били ли сте освободен от отговорност за преди това изпълняваните от Вас управленчески функции, ако се прилага такава процедура?
Във Франция не се прилага такава процедура за задачите на оправомощен разпоредител с бюджетни кредити, които са единствените управленчески функции, които съм изпълнявал.
5. Участвате ли в стопански или финансови дружества? Имате ли интереси в дружество с финансово участие? Обвързан ли сте от други ангажименти, които биха могли да противоречат на бъдещите Ви функции? Готов ли сте да разкриете всички свои финансови интереси и други ангажименти пред председателя на Сметната палата и да ги оповестите публично? В случай, че сте страна по текущо съдебно производство, бихте ли предоставили подробни сведения в тази връзка?
Не участвам в никаква търговска дейност, нямам никакви интереси в дружества с финансово участие и не съм обвързан с никакъв ангажимент, евентуално противоречащ на бъдещите ми функции. Освен това не съм страна по никакво съдебно производство.
Напълно склонен съм да съобщя всичките си финансови интереси и всички други свои интереси на председателя на Сметната палата, и да ги оповестя публично съгласно определените за това условия.
6. Готов ли сте да се откажете от заемането на всякакви изборни длъжности или да преустановите изпълнението на всякакви отговорни функции в политическа партия след назначаването Ви за член на Сметната палата?
Да. Уточнявам, че не заемам изборна длъжност и не съм член на никоя политическа партия.
7. Как бихте постъпил в случай на сериозна нередност или дори случай на измама и/или корупция, в които участват лица от Вашата държава-членка на произход?
Член 248 от договора постановява, че Сметната палата "сигнализира, по-специално, за всяка неправомерност". Дългът на членовете на Сметната палата е, следователно, ясно определен, но при условие, че международните одиторски стандарти уточняват, че разследването на измама или корупция не е основната отговорност на един външен одитор.
В този контекст, ако аз или поставен под мое ръководство одитор открием сериозно нарушение на правилата или ситуация, водеща до презумпция за измама или корупция, независимо от националността на замесените в тези случаи лица, бих изискал те да бъдат съобщени на Европейската служба за борба с измамите, съгласно процедурите, определени от Сметната палата, за да се проведе проучване, да се наложат необходимите санкции или дори да се възбуди съдебно преследване.
8. Какви следва да бъдат според Вас главните характеристики на едно добро финансово управление във всяка публична служба?
Изискването финансите на Общността да се управляват "в съответствие с принципа на стабилното финансово управление" е записано в договора (член 274) и препотвърдено във финансовия регламент. Също така отбелязвам, че в междуинституционалното споразумение от 2006 г. се подчертава още веднъж значението на тези принципи. Член 248 също така постановява, че Сметната палата "проверява дали управлението на финансовите средства е било добро".
И тъй, тези принципи са отправни за работата на Комисията и на Сметната палата. Съдържанието на тези принципи е вече уточнено, най-малкото отчасти, съгласно международноправната доктрина по въпросите на финансовия одит. Те означават, че разумното финансово управление трябва да бъде:
- икономично (необходимите средства трябва да се получават в правилното количество и своевременно, при най-доброто съотношение цена-качество),
- ефективно (съотношението между наличните средства и постигнатите резултати трябва да бъде възможно най-доброто), и
- ефикасно (съотношението между наличните средства и целите, определени за дадено действие, следва да бъде възможно най-добро).
За да са спазени тези характеристики на разумното финансово управление, трябва да се приемат някои вътрешноорганизационни правила: ясно определяне на целите, определяне на отговорностите и разделение на функциите, прозрачен информационен поток, ефикасна система за вътрешен контрол, ефикасен вътрешен одит и т.н.
Тези принципи са най-общо приети във всички организации, но на мен ми се струва, че разумното финансово управление на една обществена служба трябва да притежава и още няколко допълнителни характеристики:
- на първо място, то трябва да зачита правния мандат, определящ целите и рамката за действие на съответната обществена служба, ето защо е важно те да са определени по прост и ясен начин, така че да бъдат добре прилагани от служителите на службата (това е едно от големите предизвикателства, пред които са изправени програмите на Общността);
- на второ място, то трябва да подлежи на съответен външен контрол: обществените служби като цяло не са подложени на дисциплината на конкуренцията и затова на външния контрол се полага да сигнализира за пропуските в прилагането на принципите на разумното финансово управление; този външен контрол следва да се опира на вътрешен контрол, който да е достатъчен, но не прекален;
- и накрая, разумното финансово управление на една обществена служба следва да включва задължение за докладване на политическия орган, който отпуска на съответната служба средствата за постигане на определена цел.
9. Според Договора, Сметната палата подпомага Парламента при упражняване на правомощията му за контрол на изпълнението на бюджета. Как бихте описал функциите си във връзка с докладването пред Европейския парламент, и по-специално пред неговата комисия по бюджетен контрол?
Член 248 от договора постановява, че Сметната палата подпомага Европейския парламент и Съвета при упражняването на техните правомощия за контрол на изпълнението на бюджета. Освен това, договорът уточнява и в какво се състои тази помощ за Парламента. Считам, че моята първа отговорност ще бъде да участвам пълноценно в задачите, които договорът възлага на Сметната палата в тази връзка.
Първата задача на всеки член на Сметната палата е да ръководи процеса на изготвяне на докладите така, че предоставената на Парламента информация и преди това на комисията по бюджетен контрол да бъде безупречна, т. е. едновременно точна (по отношение на цифрите и установените факти) и надеждна, когато бъде подложена на контрааргументи от страна на одитираните органи (по отношение на формулираните „специфични оценки”). За изготвянето на своите доклади, Сметната палата разполага с разширени правомощия за извършване на проверки и нейните членове са длъжни да се уверят, че одиторите ги използват пълноценно.
На второ място, ще следя внимателно сериозните нередности и случаите на лошо управление да бъдат надлежно докладвани, както го изисква и договорът.
На трето място, струва ми се важно да се отдаде необходимото значение на функцията за контрол на управлението и изпълнението.
Смятам, че това включва, освен годишната декларация, гарантираща точността на отчетите, „специфичните оценки”, които Сметната палата прави в своя годишен доклад, както и публикуваните от нея специални доклади и становища.
Тази функция често се изпълнява в отговор на исканията на Парламента (или на Съвета) и това е нормално. От тази гледна точка мисля, че е добре да се осъществява полезен обмен между Парламента (по-специално комисията по бюджетен контрол) и Сметната палата, преди тя да изготви своята работна програма (естествено, без това да поставя под въпрос независимостта на Сметната палата).
Съдейки по положението в моята страна, забелязвам, че подобен вид връзки между френската сметна палата и Парламента са претърпели голямо развитие през последните години. Впрочем, аз участвах в този процес в качеството си на председател на камара и неколкократно се явявах на изслушване пред парламентарни комисии. Считам, че това развитие беше от полза за всички.
В по-общ план считам, че е действително необходимо орган, който извършва одит на публични сметки, да работи с Парламента в дух на диалог, сътрудничество и взаимно уважение.
10. Според Вас каква добавена стойност носи извършването на проверки на изпълнението и как заключенията от одита следва да се отразяват в управлението?
Одитът на изпълнението разглежда качеството и резултатите от управлението. По дефиниция, заключенията от одита подлежат на обсъждане, но тяхната добавена стойност зависи до голяма степен от това дали са реалистични и приложими и от признаването, от страна на ръководителите на одитирания орган, на факта, че заключенията са основателни. Ето защо тази добавена стойност зависи в много голяма степен от обстоятелствата, при които е извършен одитът.
Редно е да се прави разграничение между вътрешен и външен одит.
Вътрешният одит на изпълнението се извършва най-често по инициатива на ръководството и заключенията от него са предназначени за ръководството.
Неговата добавена стойност се измерва главно с качеството на предоставената информация (одитът може да потвърди или отхвърли становище, което вече е било установено от ръководството, може да предложи решения, за които ръководството не е мислило до момента и др.). Във всеки случай именно ръководството решава какви последващи действия да предприеме по заключенията от одита.
Случаят с външния одит на изпълнението е различен. Добавената стойност на подобен одит се дължи, от една страна, на факта, че се извършва от орган, който е външен за и независим спрямо ръководството на одитираната организация, а от друга страна, е предназначен не само за това ръководство, но и за органа, пред който отговаря, а именно Парламента. Външният одитор взема решение относно областта, която подлежи на одит, темите за контрол, използваните методи, обхвата на събраната информация. От тази гледна точка работата на Сметната палата се планира така, че да обхване всички дейности на ЕС в рамките на цикъл от няколко години. Същевременно, за да могат да се приложат направените заключения и препоръки, при извършването на външен одит трябва да се зачитат определен брой правила, които в действителност се свеждат до едно единствено правило: одитът трябва да се извършва в атмосфера на професионален, основан на факти диалог така, че стойността на формулираните препоръки да бъде призната от ръководството на организацията (дори ако то не желае да ги приеме, както често се случва). Ако тези условия са спазени, ръководителите на одитираната организация ще бъдат насърчени да вземат предвид препоръките, като ги прилагат, още повече че ще бъдат подтикнати и от политическия контролен орган, който е поискал отчетите.
11. Как би могло да се подобри сътрудничеството между Сметната палата, националните одиторски институции и Европейския парламент (комисия по бюджетен контрол) относно одита на бюджета на Европейския съюз?
Знам, че понастоящем този въпрос е изключително важен за Европейския съюз, както и че вече е бил предмет на многобройни инициативи и предложения. Ще изразя своите виждания по този въпрос предпазливо, както се полага за човек, който не е участвал в тези вътрешни обсъждания.
1. - На първо място, бих отбелязал, че националните одитни институции извършват в своите страни редовен преглед на финансовите операции, извършени вследствие на прилагането на европейските политики. Те съобщават публично своите наблюдения, които се предоставят на разположение на общностните институции. Например, френската сметна палата публикува в своя годишен доклад от м. февруари 2007 г. много критични забележки относно разпределянето на финансирани от бюджета на ЕС субсидирани заеми на селскостопанските производители.
2. - Също така отбелязвам, че от самото начало Европейската сметна палата и ръководителите на националните одитни институции се срещат веднъж годишно в рамките на контактен комитет, за да разглеждат въпросите от общ интерес и сътрудничеството помежду си. Този комитет обмисля, по-специално, изработването на общи стандарти за одит и приемането на съпоставими критерии за одит, които са приспособени към общностния контекст.
3. - Накрая, струва ми се, че в тази област е особено важно да се ръководим от разпоредбите на договора и международно признатите професионални стандарти за одит.
a) Договорът постановява, че одитът от страна на Европейската сметна палата в държавите-членки се извършва „съвместно с националните одиторски органи”, както и че Сметната палата и националните одитни институции „осъществяват сътрудничество, основаващо се на доверие и взаимно зачитане на независимостта”.
Поради тази причина е от съществена важност да се насърчават националните одитни институции да следят мисиите за одит на Сметната палата в съответната страна, което може единствено да допринесе за изработването на общи референтни рамки и методи на работа.
б) Но договорът е пределно ясен и по отношение на факта, че изпълнението на бюджета е лична отговорност на Комисията и че външният контрол е от компетентността единствено на Сметната палата. Контролът на бюджета на Съюза не е обща отговорност на Сметната палата и националните одитни институции.
в) Международните одиторски стандарти (и по-специално стандарт 600 на Международната федерация на счетоводителите) уточняват условията, при които даден одитор може да се базира върху работата на друг одитор: ако Европейската сметна палата иска да разчита на работата на националните одитни институции, то тя трябва да се увери в актуалността и качеството на извършената от тях работа.
Със сигурност подобна ситуация би създала трудности, може би непреодолими, в отношенията между Сметната палата и националните одитни институции.
Като взе предвид тези различни елементи, през м. юли 2007 г. Европейската сметна палата прие становище по тези въпроси, което, струва ми се, очертава разумен път за подобряване на сътрудничеството между Сметната палата, националните одитни институции и Парламента.
От своя страна бих обобщил принципите, които следва да позволят подобряването на сътрудничеството между Сметната палата, националните одитни институции и Парламента по следния начин:
- отчитане от страна на Европейската сметна палата на работата, извършена от националните одитни институции,
- хармонизиране на стандартите за работа в рамките на Европейския съюз,
- лична отговорност на Европейската сметна палата да получи със собствените си усилия гаранциите, които са й необходими за изготвянето на годишната декларация, гарантираща точността на отчетите,
- развиване на вниманието, което Сметната палата отделя на въпросите за контрол, които интересуват Парламента (и по-специално комисията по бюджетен контрол) относно правилността и качеството на финансовото управление. Отбелязвам, че именно в тази област Сметната палата би могла да използва заключенията на националните одитни институции по най-уместен начин.
Други въпроси
12. Бихте ли оттеглил кандидатурата си, ако становището на Парламента е против назначаването Ви за член на Сметната палата?
По-горе беше посочено, че Сметната палата има за задача да подпомага Парламента в осъществяването на контрол над изпълнението на бюджета на Съюза, и аз подчертах значението на духа на диалог, сътрудничество и взаимно уважение, който трябва да характеризира отношенията на Сметната палата и Парламента. Едно становище против дадено назначение би могло да представлява пречка за тези отношения.
Договорът обръща специално внимание на независимостта и професионализма на членовете на Сметната палата. В случай че Парламентът има основания да се съмнява в моята независимост и професионална компетентност и на тази основа изкаже становище против назначаването ми на длъжността член на Сметната палата, имам готовност да оттегля кандидатурата си.
ПРОЦЕДУРА
Заглавие
Назначаване на член на Сметната палата (г-н Michel Cretin)
Позовавания
N6-0017/2007 - C6-0305/2007 - 2007/0814(CNS)
Дата на консултация с ЕП
19.9.2007
Водеща комисия
Дата на обявяване в заседание
CONT
27.9.2007
Докладчик(ци)
Дата на назначаване
Inés Ayala Sender
11.9.2007
Дата на приемане
6.11.2007
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
20
1
0
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Jean-Pierre Audy, Inés Ayala Sender, Herbert Bösch, Paulo Casaca, Szabolcs Fazakas, Christofer Fjellner, Ingeborg Gräßle, Dan Jørgensen, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Jan Mulder, Francesco Musotto, Bill Newton Dunn, Bart Staes, Alexander Stubb, Paul van Buitenen, Kyösti Virrankoski
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Chris Davies, Edit Herczog, Véronique Mathieu, Gabriele Stauner, Petya Stavreva
