P6_TA(2008)0365
Космоса и сигурността
A6-0250/2008
Резолюция на Европейския парламент от 10 юли 2008 г. относно космоса и сигурността ( 2008/2030(INI) )
Европейският парламент
, –
като взе предвид Европейската стратегия за сигурност "Сигурна Европа в по-добър свят", приета от Европейския съвет на 12 декември 2003 г.,
–
като взе предвид стратегията на ЕС срещу разпространението на оръжията за масово унищожение, приета от Европейския съвет също на 12 декември 2003 г.,
–
като взе предвид резолюция на Съвета от 21 май 2007 г. относно Европейската космическа политика ОВ C 136, 20.6.2007 г., стр. 1.
,
–
като взе предвид Договора за функциониране на Европейския съюз (ДФЕС) и Договора за Европейски съюз (ДЕС), изменен с Договора от Лисабон, и техните разпоредби относно Европейската космическа политика (член 189 от ДФЕС), постоянното структурирано сътрудничество по въпросите на сигурността и отбраната (член 42, параграф 6 и член 46 от ДЕС и Протокол 10) и засиленото сътрудничество в гражданската област (Част шеста, Дял ІІІ от ДФЕС), както и клаузата за солидарност (член 222 от ДФЕС) и разпоредбите за взаимопомощ в случай на въоръжено нападение срещу държава(и)-членка(и) (член 42, параграф 7 от ДЕС),
–
като взе предвид своята резолюция от 29 януари 2004 г. относно плана за действие за изпълнение на Европейската космическа политика ОВ C 96 E, 21.4.2004 г., стр. 136.
,
–
като взе предвид своята резолюция от 14 април 2005 г. относно Европейската стратегия за сигурност ОВ C 33 E, 9.2.2006 г., стр. 580.
,
–
като взе предвид Договора за принципите на дейността на държавите по изследването и използването на космическото пространство, включително Луната и другите небесни тела от 1967 г.(т. нар. "Договор за космоса"),
–
като взе предвид сътрудничеството между ЕС и Русия в областта на космическата политика, създало през 2006 г. Тристранен космически диалог между Европейската комисия, Европейската космическа агенция (ЕКА) и Роскосмос (руската федерална космическа агенция),
–
като взе предвид член 45 от своя правилник,
–
като взе предвид доклада на Комисията по външни работи и становището на Комисията по промишленост, изследвания и енергетика ( A6-0250/2008 ),
A.
като има предвид, че недопускането на базирани в космоса заплахи и сигурният и постоянен достъп до космическото пространство и неговото използване трябва да са водещи принципи на Европейската космическа политика;
Б.
като има предвид, че независимата Европейска космическа политика е стратегическа необходимост поради все по-честите предизвикателства пред Европейския съюз в областта на политиката и сигурността;
В.
като има предвид, че отсъствието на общ подход на държавите-членки на ЕС към космическата политика предизвиква прекомерно оскъпяване на изпълняваните програми;
Г.
като има предвид, че при операциите за управление на кризи, провеждани в рамките на Европейската политика за сигурност и отбрана (ЕПСО), липсва оперативна съвместимост между космическите средства, използвани от държавите-членки на ЕС;
Д.
като има предвид, че Европейският съюз не разполага с широкообхватна, базирана в космоса структура за целите на сигурността и отбраната;
Е.
като има предвид, че за разработване на ракета носител от ново поколение са необходими приблизително 15 години, а сегашното поколение носители ще трябва да бъде заменено през следващите 20 години;
Ж.
като има предвид, че разработването на космически средства от САЩ, Русия, Япония и други държави, извършващи отскоро космически дейности, най-вече Китай, Индия, Южна Корея, Тайван, Бразилия, Израел, Иран, Малайзия, Пакистан, Южна Африка и Турция, напредва с бързи темпове;
З.
като има предвид, че през второто полугодие на 2008 г. френското председателство на Европейския съюз ще определи развитието на Европейската космическа политика като един от своите приоритети;
И.
като има предвид, че обслужването в орбита, със средства на място, се явява един от най-ефективните от гледна точка на разходите елементи на космическата структура, както и за постигане на устойчив парк от космически средства;
Общи съображения
1.
Признава значението на космоса за сигурността на Европейския съюз и необходимостта от възприемане на общ подход за защита на интересите на Европа в космическото пространство;
2.
Подчертава необходимостта от космически средства, за да може политическите и дипломатическите дейности на Европейския съюз да се базират върху независима, достоверна и пълна информация в подкрепа на неговите политики за предотвратяване на конфликти, неговата дейност за управление на кризи и на глобалната сигурност, по-конкретно за контролиране на разпространяването на оръжия за масово унищожение и средствата за тяхното транспортиране, и проверките по отношение на международните договори, транснационалната контрабанда на леко въоръжение и малки оръжия, за защита на важната инфраструктура и на границите на Европейския съюз, както и за целите на гражданската защита при природни или предизвикани от човека бедствия и кризи;
3.
Приветства одобрението на Европейската космическа политика от Съвета по въпросите на космоса, предложено в съвместно съобщение на Комисията и Европейската космическа агенция (СОМ(2007)0212), и по-специално главата относно сигурността и отбраната, но изразява съжаление поради факта, че заплахата от милитаризиране на космоса не присъства по никакъв начин сред "ключовите въпроси, които трябва да бъдат взети под внимание при разработването на стратегия за международни отношения" (съгласно приложение 3 към горепосочената резолюция на Съвета от 21 май 2007 г.; във връзка с това препоръчва тази политика да се отчете по подходящ начин в преразгледаната Европейска стратегия за сигурност и застъпва становището, че въпросите, свързани с космоса, следва да бъдат отразени в бъдеща Бяла книга относно политиката на сигурност и отбрана;
4.
Отбелязва включването на правно основание за Европейската космическа политика в Договора от Лисабон; приветства предоставената на Парламента и на Съвета възможност да определят съгласно обикновената законодателна процедура мерките, необходими за формирането на европейска космическа програма; призовава Комисията да предостави на Парламента и на Съвета подходящо предложение за подобни мерки заедно със съобщение относно установяването на подходящи връзки с Европейската космическа агенция; приветства също възможностите за постоянно структурирано сътрудничество по въпросите на сигурността и отбраната и засилване на сътрудничеството в гражданската област;
5.
Насърчава държавите-членки на Европейския съюз, Европейската космическа агенция и другите заинтересовани страни да използват по-активно и пълноценно съществуващите национални и международни космически системи и да работят за тяхното взаимно допълване; във връзка с това отбелязва, че за ЕПСО са необходими възможности за съвместни действия най-малко в следните направления: далекосъобщения, управление на информацията, наблюдение и навигация; препоръчва информацията да се споделя и обменя в съответствие с концепцията на ЕС за мрежова централизирана оперативна структура;
6.
Приветства усилията на Международната академия по астронавтика и Международната асоциация за повишаване на космическата сигурност за насърчаване на отстраняването, знанията и мерките в областта на космическите отпадъци;
Самостоятелна оценка на заплахите
7.
Призовава държавите-членки на ЕС да обединяват и обменят геопространствени разузнавателни данни, необходими на ЕС за извършване на самостоятелна оценка на заплахите;
Наблюдение на Земята и разузнаване
8.
Настоятелно призовава да се развие напълно Сателитният център на Европейския съюз, за да се използва пълноценно неговият потенциал; освен това препоръчва в най-кратки срокове да бъдат сключени споразумения между Сателитния център и държавите-членки на ЕС за предоставяне на наличните изображения на командирите на бойни части, изпълняващи задачи на ЕПСО, като същевременно се осигури взаимно допълване с възможностите за наблюдение и с получаваната информация относно сигурността от системата за Глобален мониторинг на околната среда и сигурността (GMES); във връзка с това приветства проекта за Експлоатационна станция за тактически изображения, изпълняван съвместно от Европейската агенция за отбрана (ЕАО) и Сателитния център на Европейския сателитен център;
9.
Препоръчва ЕС да изготви обща концепция за геопространствено разузнаване, с което да се създадат условия за включването на EUSC в планирането на всяка операция в рамките на ЕПСО, изискваща наблюдение и разузнаване от Космоса; препоръчва EUSC да установи сигурна връзка за комуникация в подкрепа на операциите на ЕПСО, както с оперативния център (OHQ) в ЕС, така и с щаба на силите на ЕС в съответния район, в който са разположени; освен това предлага ЕС да проучи възможността за финансова подкрепа за EUSC от бюджета на ЕС, с цел да се предоставят достатъчно средства за посрещане на нарастващите потребности на операциите в рамките на ЕПСО;
10.
Настоятелно призовава държавите-членки на ЕС, които експлоатират различни типове радиолокационни, оптически и метеорологични спътници и разузнавателни системи (Helios, SAR-Lupe, TerraSAR-X, Rapid Eye, Cosmo-Skymed, Pleiades), да осигурят тяхната съвместимост; приветства двустранните и многостранни споразумения между водещите държави от ЕС (например SPOT, ORFEO, съвместната програма Helios, Споразумението от Шверин и бъдещата система MUSIS); препоръчва системата MUSIS да се развие в рамките на целия ЕС и да бъде финансирана от бюджета на ЕС;
11.
Подчертава значението на GMES за политиката на Европейския съюз в областта на външните отношения, сигурността и отбраната; настоятелно призовава за създаване на оперативен бюджетен ред с цел осигуряване на надеждни услуги от системата GMES в отговор на нуждите на потребителите;
Навигация и определяне на пространствени и времеви координати
12.
Подчертава необходимостта от проекта "Галилео" за осигуряване на независимостта на операциите в рамките на ЕПСО, за Общата външна политика и политика на сигурност, за европейската сигурност, както и за стратегическата независимост на ЕС; отбелязва, че по-специално публично регулираната услуга по този проект ще бъде от съществено значение за навигацията и определянето на пространствени и времеви координати, не на последно място за избягването на ненужни рискове;
13.
Отбелязва постигането на споразумение на първо четене между Парламента и Съвета относно предложението за регламент за по-нататъшното изпълнение на европейските програми за спътникова радионавигация (EGNOS и "Галилео"), съгласно което Общността е собственик на системата и фазата на разполагане се финансира изцяло от бюджета на Общността;
14.
Обръща внимание на позицията си, приета на 23 април 2008 г. относно европейските спътникови и радионавигационни програми (EGNOS и "Галилео") Приети текстове, P6_TA(2008)0167 .
, по-специално на факта, че програмите EGNOS и "Галилео" следва да се считат за едно от главните стълбове на бъдещата европейска космическа програма, както и на управлението на тези програми съвместно с междуинституционалната група за "Галилео", което може да послужи като модел за разработването на европейска космическа политика;
Далекосъобщения
15.
Подчертава необходимостта от сигурни, спътникови комуникации за операциите на ЕПСО (военни сили на ЕС, щаб на силите на ЕС, щабове за развръщане) и за разполагането на части на държавите-членки на ЕС под егидата на ООН, НАТО и други подобни организации;
16.
Отправя искане да се осигури оперативна съвместимост на настоящите и бъдещите спътникови далекосъобщителни системи на държавите-членки на ЕС (например Skynet, Syracuse, Sicral, SATCOM Bw, Spainsat), за да се постигне намаляване на разходите;
17.
Подкрепя съвместното разработване на софтуерно радио (Software-Defined Radio) от Комисията и Европейската агенция за отбрана; отбелязва, че SDR ще допринесе за постигане на по-добра оперативна съвместимост на наземните далекосъобщителни системи;
18.
Препоръчва да се спестят средства чрез съвместно използване на наземната инфраструктура, поддържаща национални далекосъобщителни системи;
19.
Подкрепя възможността бъдещите европейски спътникови системи, подпомагащи операциите в рамките на ЕПСО, да бъдат финансирани от бюджета на ЕС;
Наблюдаване на космоса
20.
Подкрепя създаването на Европейска система за наблюдение на космоса (включваща например GRAVES и TIRA), която да осигурява информация за ситуацията в космическото пространство с цел наблюдение на космическата инфраструктура, космическите отпадъци и други възможни заплахи;
21.
Подкрепя възможността бъдещата европейска система за осигуряване на информация за ситуацията в космическото пространство да бъде финансирана от бюджета на ЕС;
Ранно спътниково предупреждение срещу балистични ракети
22.
Отбелязва със съжаление факта, че държавите-членки на ЕС не разполагат с незабавен достъп до данните за изстрелване на балистични ракети от различни точки на света; поради това изразява подкрепа за проектите, насочени към създаване на спътникова система за ранно предупреждение при изстрелване на балистични ракети (например френските "Spirale"); призовава също така получаваната от тези бъдещи системи информация да се предоставя на всички държави-членки на ЕС с оглед защита на тяхното население и в подкрепа на евентуални контрамерки, както и да служат за проверките за спазването на Договора за неразпространение на ядреното оръжие, за целите на операциите на ЕПСО и за опазване на интересите на Европа по въпросите на сигурността;
Сигнално разузнаване
23.
Подкрепя обмена на европейско равнище на разузнавателни данни от източници на електромагнитни сигнали (радиоелектронни разузнавателни данни като например от френската "Essaim" и разузнавателни данни от средствата за връзка);
Независим достъп до космическото пространство и международната среда
24.
Подкрепя сигурния, независим и устойчив достъп на Европейския съюз до космоса като необходимо условие за независимостта на неговите действия;
25.
Препоръчва европейските спътници, които не са предназначени за стопански цели, да се извеждат в орбита от европейски ракети носители, за предпочитане от територията на Европейския съюз, като има предвид сигурността на доставките и защитата на европейската отбранителна технологична и индустриална база;
26.
Изтъква, че е необходимо да се увеличат усилията за разработването на усъвършенствана Ариана 5, за да бъде готова преди 2015 г.;
27.
Препоръчва колкото е възможно по-скоро да започне дългосрочно стратегическо инвестиране в нови европейски ракети носители, за да не се изостава от разрастващата се глобална конкуренция; изисква по-голяма степен на дисциплинираност за този проект по отношение на бюджета и сроковете;
28.
Препоръчва предвиждането на обслужване в орбита като помощно средство за засилване на издръжливостта, устойчивостта, достъпността и оперативната ефективност на оперативните космически средства и същевременно за намаляване на разходите, свързани с разполагането им и с поддръжката;
Управление
29.
Насърчава тясното сътрудничество между стълбовете в областта на космическите изследвания и сигурността с участието на всички заинтересовани страни (като Комисията, Съвета, Европейската агенция за отбрана и Сателитния център на Европейския съюз) с цел гарантиране на политиката на сигурност и на сигурността на данните, свързани с ЕПСО;
30.
Настоятелно препоръчва насърчаването на равнопоставен достъп за всички държави-членки на ЕС до оперативната информация, получена в резултат на използването на космическите средства в рамките на укрепената ЕПСО;
31.
Препоръчва Европейската агенция за отбрана за разработи административен и финансов капацитет за управление на свързаните с космоса дейности;
Финансиране
32.
Изтъква, че в бюджета на ЕС се предвижда разход в размер приблизително на 5 250 милиона евро за периода 2007-2013 г. за целите на общите европейски дейности в космическото пространство, което се изразява в среден разход на година от 750 милиона евро през целия период;
33.
Призовава Европейския съюз да предвиди оперативен бюджет за космическите средства в подкрепа на ЕПСО и интересите на европейската сигурност;
34.
Изразява тревога от факта, че липсата на координация между държавите-членки на ЕС води до недостиг на ресурси поради ненужно дублиране на дейности; във връзка с това подкрепя идеята за съвместни програми на държавите-членки на ЕС, които ще доведат до икономии на средства в дългосрочен план;
35.
Отбелязва също така, че разходите, дължащи се на липсата на общ европейски подход към придобиването, поддръжката и експлоатацията на космически средства, се оценяват на стотици милиони евро;
36.
Изтъква, че, както сочи опитът, е невъзможно да се управляват правилно широкомащабни общи проекти, когато участват 27 различни национални бюджетни органи, прилагащи принципа на "подобаващата компенсация"; по тази причина настоятелно препоръчва тези проекти и програми да се финансират от бюджета на ЕС;
37.
Отбелязва, че съгласно придобития досега опит необходимите инвестиции в спътниковите далекосъобщения за целите на европейската сигурност и отбрана и разходите на Европейския съюз за наблюдение на Земята и за събиране на разузнавателна информация, в това число от източници на електромагнитни сигнали, е уместно да се увеличат значително с оглед да се обезпечат средства за потребностите и амбициите на една всеобхватна космическа политика;
38.
Поддържа становището, че Европейският съюз, Европейската космическа агенция, Европейската агенция за отбрана и държавите, които членуват в тях, следва да осигурят надеждно и подходящо финансиране на предвижданите дейности в космическото пространство и свързаната с тях изследователска дейност; отдава голямо значение на финансирането от бюджета на ЕС, например за проекта "Галилео";
Защита на космическата инфраструктура
39.
Подчертава уязвимостта на стратегическите космически средства и на инфраструктурата за достъп до космоса, тоест ракетите носители и космодрумите; във връзка с това подчертава необходимостта от подходящата им защита чрез базирани на Земята средства за противоракетна отбрана, самолети и системи за наблюдение на космоса; освен това подкрепя обмена на информация с международни партньори в случаите, когато спътници престават да функционират поради вражески действия;
40.
Призовава да се намали уязвимостта на бъдещите европейски спътникови системи чрез защита от активни смущения, екраниране, обслужване в орбита и изграждане на високоорбитални и многоорбитални групи спътници;
41.
Подчертава, че защитните мерки трябва напълно да съответстват на международните норми за мирно използване на космическото пространство и на общоприетите мерки за осигуряване на прозрачност и укрепване на доверието (МОПУД); отправя искане до държавите-членки на ЕС да разгледат възможността за разработване на задължителни от правна или политическа гледна точка "пътни правила" за операторите, извършващи дейност в космическото пространство, както и на режим за управление на трафика в космоса;
42.
Подчертава, че поради въпросната уязвимост, съвременните съобщителни системи не трябва да се поставят изцяло в зависимост от космическите технологии;
Международен правен режим за използване на космическото пространство
43.
Припомня важното значение на принципа за използване на космическото пространство за мирни цели, установен в горепосочения Договор за космоса от 1967 г.; във връзка с това изразява загриженост относно възможното бъдещо разполагане и използване на оръжия в космоса;
44.
Настоява, че при никакви обстоятелства Европейската космическа политика не следва да способства за общото милитаризиране и въоръжаване в космоса;
45.
Призовава да се укрепи международният правен режим с цел регулиране и защита на използването на космоса за неагресивни цели и да се засилят МОПУД в рамките на работата на Комитета за мирно използване на космоса (COPUOS) към ООН по съставяне на проектонасоки за намаляване на въздействието на космическите отпадъци, в съответствие с препоръките на Междуведомствения координационен комитет по космическите отпадъци; както и Конференцията по разоръжаване към ООН да разработи многостранно споразумение за предотвратяване на надпреварата във въоръжаването в космоса; освен това изисква от Председателството на ЕС активно да представя ЕС в COPUOS; призовава институциите на ЕС да подкрепят провеждането на конференция за преразглеждане на Договора за космоса с оглед неговото укрепване и разширяване на обхвата му с цел забрана на всички оръжия в космическото пространство;
46.
Приканва всички международни участници да се въздържат от използване на нападателни средства в космоса; изразява особеното си безпокойство относно използването на разрушителни средства срещу сателити, както беше при изпитанията на противоспътникова система, проведени от Китай през януари 2007 г., и относно последиците за сигурността в космическото пространство от значителното нарастване на отпадъците; във връзка с това препоръчва да се приемат международни правно обвързващи инструменти, насочени към забраната на използването на оръжия срещу космически средства и разполагането на оръжия в космоса;
47.
Призовава всички страни, използващи космическото пространство, да регистрират своите спътници, в това число и тези с военно приложение, като осигуряваща прозрачност мярка, която укрепва доверието в космическата сигурност; подкрепя работата на Съвета за създаване на широкообхватен кодекс на ЕС за поведение във връзка с космическите обекти; изисква въпросният кодекс да бъде превърнат в правно обвързващ инструмент;
48.
Настоятелно призовава Организацията на обединените нации и Европейския съюз да предприемат активни мерки за намаляване на количеството на космическите отпадъци, представляващи опасност за изкуствените спътници, и за защита от тях;
Трансатлантическо сътрудничество в космическата политика и противоракетната отбрана
49.
Настоятелно призовава Европейския съюз и Организацията на Северноатлантическия договор да започнат стратегически диалог по въпросите на космическата политика и противоракетната отбрана, като вземат под внимание правното изискване за избягване на всяко действие, което би могло да бъде несъвместимо с принципа на мирно използване на космическото пространство, и по-специално за взаимното допълване и оперативната съвместимост на системите за спътникови комуникации, наблюдение на космоса и ранно предупреждение за балистични ракети, както и за защитата на европейските въоръжени сили чрез система за противоракетна отбрана;
50.
Призовава Европейския съюз и Съединените американски щати да започнат стратегически диалог относно използването на космически средства и да подемат глобална инициатива в и извън ООН с цел гарантиране използването на космическото пространство само за мирни цели;
Друго международно сътрудничество
51.
Приветства засиленото сътрудничество между Европейския съюз и Руската федерация в рамките на горепосочения Тристранен космически диалог, започнал през 2006 г. между Европейската комисия, Европейската космическа агенция и Роскосмос, включващ въпроси, свързани с използването на космоса (спътникова навигация, наблюдение на Земята и спътникови комуникации), както и с достъпа до космическото пространство (ракети носители и бъдещи космически транспортни системи);
°
° °
52.
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция съответно на Съвета, Комисията, Европейската космическа агенция, на парламентите на държавите-членки и на генералните секретари на Организацията на обединените нации, Организацията на Северноатлантическия договор и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа.
