P7_TA-PROV(2011)0235
Преглед на „Small Business Act“
B7-0286/2011
Резолюция на Европейския парламент от 12 май 2011 г. относно прегледа на „Small Business Act“
Европейският парламент
, –
като взе предвид съобщението на Комисията от 23 февруари 2011 г., озаглавено „Преглед на “Small Business Act' за Европа' ( COM(2011)0078 ),
–
като взе предвид своята резолюция от 10 март 2009 г. относно инициативата „Small Business Act“ Приети текстове, P6_TA(2009)0100 .
,
–
като взе предвид своята резолюция от 16 февруари 2011 г. относно някои практически аспекти на прегледа на инструментите на ЕС в подкрепа на финансирането на МСП през следващия програмен период Приети текстове, P7_TA(2011)0057 .
,
–
като взе предвид своята резолюция от 9 март 2011 г. относно промишлената политика в ерата на глобализацията ( A7-0022/2011 ) Приети текстове, P7_TA(2011)0093
,
–
като взе предвид член 115, параграф 5 и член 110, параграф 2 от своя правилник,
A.
като има предвид, че 23 милиона малки и средни предприятия (МСП) в ЕС, които съставляват около 99 % от всички стопански субекти и осигуряват над 100 милиона работни места, играят основна роля за икономическия растеж, социалното сближаване и създаването на работни места, представляват важен източник на иновации, явяват се от жизненоважно значение за поддържането и разширяването на заетостта, и допринасят за постигането на основните цели на водещите инициативи на „ЕС 2020“,
Б.
като има предвид, че „Small Business Act“ се основава на редица важни политически стълбове като достъп до финансиране, достъп до пазари (единен пазар, международни пазари, обществени поръчки) и по-добро регулиране; като има предвид, че напредъкът по предприемането на конкретни стъпки в рамките на държавите-членки за подобряване на деловата среда за МСП е различен и често незначителен въпреки заявения политически ангажимент към принципите на SBA,
В.
като има предвид, че МСП продължават да бъдат изправени пред значителни проблеми при разширяване на своята дейност, подобряване на своята способност за иновация и достъп до пазарите, което произтича главно от трудностите им за получаване на финансиране, както и постоянни административни тежести, които следва да бъдат намалени,
Г.
като има предвид, че Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации се оказа успешна предвид участието на 100 000 МСП, които се ползват от нея, и очакваното включване на други до края й през 2013 г.,
Прилагане на SBA
1.
Приветства прегледа от Комисията на SBA и изразява подкрепа за новите предложения, насочени към подобряване на достъпа до финансиране, увеличаване достъпа до пазара и продължаване на премахването на бюрократичните пречки чрез укрепено управление и наблюдение, както и посредством интелигентно регулиране и такива мерки като преглед на постиженията на МСП;
2.
Приветства освен това успешното приемане на почти всички законодателни предложения съгласно SBA; насърчава настоятелно държавите-членки да приемат незабавно последното оставащо предложение относно статута на европейското частно дружество, който ще позволи на МСП да осъществяват търговия в ЕС, като в същото време се снижат разходите и се насърчи растежа в тази зона, като се намали с 25% административната тежест, посочена в SBA, способства се за ефективността на Акта за единния пазар, противодейства се на всякакви протекционистични икономически политики на държавите-членки и се стимулира деловата дейност;
3.
Насърчава държавите-членки да приложат своевременно преразгледаната директива за просрочените плащания, за да се борят ефективно с просрочените плащания и техните отрицателни последици по-специално по отношение на МСП; в това отношение призовава също така Комисията да приложи одобрения пилотен проект за подкрепа на МСП при установяване на ефикасни системи за управление на кредити, като се улесни трансграничното събиране на вземания;
4.
Посочва, че равнището на прилагане на мерките, предвидени в SBA, варира в различните държави-членки; за тази цел, насърчава настоятелно държавите-членки да положат повече усилия в тази посока и да поемат конкретни ангажименти на следващия Съвет за конкурентоспособност;
5.
Счита, че редовният преглед от Комисията трябва да гарантира, че прилагането се извършва по систематичен и цялостен начин; счита, че Комисията следва да разполага с по-ефикасни средства, за да насърчи държавите-членки да прилагат принципите на SBA и я призовава да докладва всяка година относно напредъка по прилагането на SBA, както на равнище Европейски съюз, така и държави-членки;
6.
Приветства назначаването на нов пратеник за МСП от Комисията и подкрепя неговия мандат за наблюдение на напредъка на държавите-членки при прилагането на SBA и популяризиране на интересите на СМП сред цялата Комисията, като в частност се гарантира ефикасното прилагане на принципа „Мисли първо за малките“; призовава държавите-членки да назначат национални пратеници за МСП, които да координират политиките за МСП и да контролират прилагането на SBA в различните администрации;
7.
Призовава Комисията, с оглед на трансверсалната роля на политиката за МСП и обезпечаване последователността на политиката да назначи заместник генерални директори по въпросите на МСП в съответните генерални дирекции (като „Научни изследвания“, „Околна среда, “Вътрешен пазар„, “Заетост„, “Търговия„), които да сътрудничат тясно с пратеника за МСП;
8.
Изразява безпокойство, че тестът за МСП, съгласно Комисията, не е бил приложен правилно и последователно във всички нови законодателни предложения, по-специално на национално равнище; ето защо призовава държавите-членки и Комисията да гарантират, че всяко ново законодателство се оценява от гледна точка на неговото потенциално въздействие върху МСП и че тестът за МСП се прилага редовно като част от оценките на въздействието; призовава освен това Комисията да предложи минимални стандарти и изисквания, основаващи се на най-добрите практики, така че тестът за МСП да се прилага на равнище ЕС и национално равнище;
9.
Подчертава, че е необходимо оценките на въздействието, включващи теста за МСП, да се извършват при пълна независимост и следва винаги да се основават на обективен и обоснован анализ на потенциалните последици; счита следователно, че членовете на Съвета за оценка на въздействието следва да се назначават от Европейския парламент и Съвета въз основа на предложение на Комисията и да не бъдат предмет на насоки от страна на председателя на Комисията; предлага пратеникът за МСП да бъде постоянен член на Съвета за оценка на въздействието, за да наблюдава правилното изпълнение на теста за МСП;
Интелигентно регулиране
10.
Предупреждава, че продължават да са налице бюрократични и административни тежести, които са явяват важна пречка за МСП; приветства становището на Комисията, че държавите-членки би трябвало да избягват възлагането на допълнителни задължения извън предвидените (т.нар. „gold plating“), т.е. да не излизат извън рамките на изискванията на законодателството на ЕС при транспонирането на директивите в националното право. счита, че държавите-членки следва да прилагат таблици за съответствие при транспониране на европейските директиви в националното законодателство, като по този начин ясно се указва коя част от предложението произтича от европейското законодателство и коя част от допълнително национално законодателство;
11.
Подчертава значимостта на електронното правителство и на принципа за еднократност, съгласно който органите на държаните-членки следва да не подават многократни искания за информация;
12.
Приветства усилието на Комисията, засвидетелствано отново в нейното съобщение, за продължаване намаляването на административната тежест върху МСП на национално равнище, тъй като не всички държави-членки са въвели или изпълняват цели за намаляването им; призовава държавите-членки към по-голям политически ангажимент при установяването на тези цели и към по-големи усилия при прилагането им;
13.
Подчертава, че административната тежест е относително по-висока колкото по-малък е размерът на предприятието и призовава за диференциране между микро-, малките и средните предприятия; подчертава, че микропредприятията (<10 служители) съставляват 91,8 % от всички стопански субекти в ЕС и следователно заслужават повече внимание и специално пригоден подход;
Достъп до финансиране
14.
Подчертава, че успешната стратегия за насърчаване на новаторските МСП следва да не се основава на предоставянето на повече субсидии, а на създаването на бизнес среда, в която МСП имат действителна, насърчаваща, въодушевяваща, евтина, ефективна, холистична и всеобхватна свобода и по-добър достъп до всички форми на финансиране и финансови инструменти, като безвъзмездни средства, гаранции и капиталово финансиране; отбелязва, че за иновацията е присъщо известно равнище на неуспех, ето защо подчертава важността на „втория шанс“ при финансирането на неумишлено фалирали предприемачи от МСП;
15.
Призовава по-специално за подобряване на достъпа до финансово подпомагане за първоначалните етапи на иновациите под формата на първоначален капитал, финансиране от т.нар. „бизнес ангели“ и по-голямо капиталово и квазикапиталово финансиране за подпомагане на новосъздадените и малките предприятия, занимаващи се с иновации, както на европейско, така и на регионално и местно равнище; подчертава необходимостта във връзка с тези аспекти от установяване на Европейски фонд за рисков капитал; счита, че Съюзът следва да приспособи тази необходимост, като разшири постоянните продукти за разпределяне на риска, предлагани от Европейската инвестиционна банка чрез Финансовия инструмент за споделяне на риска; подчертава важната роля, която ЕИБ може да играе, по-специално чрез укрепване на програми, като например JASMINE и JEREMIE, които могат да осигурят устойчива подкрепа за задоволяване на нуждите на МСП;
16.
счита, че за да се гарантира, че новите изисквания съгласно „Базел III“ относно банките не оказват въздействие върху тяхното финансиране за МСП, следва да бъде отделено специфично внимание на цялостен тест за МСП като част от оценката на въздействието на законодателството в директивата относно капиталовите изисквания (ДКИ IV), която се подготвя понастоящем, и на определянето на мерките, за да се гарантира, че банките продължават да изпълняват своята обществена функция за финансиране на реалната икономика, и счита, че е необходимо да бъде поставено по-голямо ударение на равнище ЕС върху предоставянето на гаранционни схеми като алтернативен метод на финансиране;
17.
Приветства в тази връзка факта, че ЕИБ възложи 1 милиард евро да бъдат инвестирани от нейно име и за нейна сметка от Европейския инвестиционен фонд като Механизъм за растеж чрез финансиране тип „мецанин“ посредством инвестиционни фондове, насочени към растеж, иновативни и конкурентоспособни МСП в цяла Европа; следователно призовава за по-нататъшно увеличение на финансирането за тези финансови инструменти, тъй като те спомагат за насърчаване на иновациите, които са в основата на европейската конкурентоспособност;
18.
Подкрепя решително Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (РПКИ) и доказания й успех и предупреждава за евентуално въздействие върху нейната ефективност и гъвкавост, ако структурата й бъде променена вследствие на евентуалното й вливане в бъдещата програма на ЕС за научни изследвания; призовава за това РПКИ да остане самостоятелна водеща програма за МСП; специален бюджетен ред за SBA следва да бъде приложен в бъдещата програма РПКИ с цел финансиране на конкретни приоритети на SBA;
19.
Изразява съжаление, че до края на 2009 г. само 75 % от общата сума на финансовата подкрепа в размер на 21 милиарда евро беше предоставена напълно – чрез банки посредници – само на 50 000 от общо 23 милиона МСП; следователно призовава за мерки с цел придаване на по-прозрачен, достъпен и ефективен характер на механизма за плащане, особено на системата на партньорските банки посредници, за да се избегне появата на дефицит и да може да се постигне целта за предоставяне на МСП на заеми в пълния размер на 30 милиарда евро между 2008 и 2011 г.;
Достъп до пазари
20.
Приветства приемането на Акта за единния пазар въз основа на инициатива на Европейския парламент и в съответствие с доклада „Monti“; приветства по-специално законодателните мерки, позволяващи на МСП да се възползват изцяло от предимствата на единния пазар, като например европейските правила за фондовете за рисков капитал, обща консолидирана корпоративна данъчна основа (ОККДО),преразгледаните правила за ДДС и опростяването на счетоводните директиви; настоятелно призовава Съвета да се ангажира решително с прилагането на Акта за единния пазар, по-специално приемането на неговите приоритетни мерки до края на 2012 г.; призовава Комисията и Съвета да разгледат внимателно интересите на МСП във връзка с всички мерки в целия процес;
21.
Настоятелно призовава Комисията да укрепи и разшири ролята на европейската мрежа на предприятията (EEN), за да се подпомогнат и подкрепят малките предприятия при полагане на всички усилия за по-ефективно използване на възможностите, предлагани от единния пазар;
22.
Счита, че диалогът между МСП и възложителите на обществени поръчки следва да се укрепи с оглед на улесняване на участието на МСП в процедурите по възлагане на обществени поръчки; предлага в този смисъл да се проучат възможности за подпомагане на МСП с цел създаване на партньорства и консорциуми и съвместно наддаване в търгове за обществени поръчки; призовава Комисията да извърши оценка на въздействието и да разгледа възможността за увеличаване на праговете за възлагане на обществени поръчки в ЕС, което ще позволи на МСП да участват в договори, които иначе биха били обект на специални изисквания и следователно недостижими за МСП; призовава Комисията да проучи публикуването на всички обявления на обществени поръчки в цяла Европа и да се премахне административната тежест, която възпрепятства европейските дружества да извършват трансгранични обществени поръчки; призовава всички държави-членки към по-систематично прилагане на „Европейския кодекс на добрите практики за улесняване на достъпа на МСП до обществени поръчки“;
23.
Призовава Комисията да гарантира в предстоящите предложения за модернизиране на европейската система за стандартизация, че интересите на МСП са представени по задоволителен начин в европейските органи по стандартизация, и да направи стандартите по-достъпни за МСП;
24.
Подчертава ролята на инициативи, като например инициативата за научноизследователска дейност в рамките на малкия бизнес, за подпомагането на органите от публичния сектор при възлагането на малките предприятия на обществени поръчки за научноизследователска и развойна дейност, с цел да се намери разрешение на обществените потребности, като същевременно се укрепи развитието на иновативните продукти и услуги;
Подкрепа за МСП
25.
Отново заявява призива си за създаване на специални национални точки за контакт за физическа или електронна информация и агенции за подкрепа на МСП в съответствие с принципа „едно гише“, които да предоставят достъп до различни източници на информация и услуги за подкрепа, структурирани в съответствие с жизнения цикъл на предприятията;
26.
Счита, че малките предприятия следва да бъдат подпомагани, за да увеличат способността си да се конкурират на международните пазари чрез: повишаване на способността им за износ; разпространение на информация за програми и инициативи, които улесняват достъпа до международния пазар и навлизането на стоки и услуги на МСП; гарантиране, че интересите на малките предприятия са представени по задоволителен начин в двустранни и многостранни търговски преговори;
27.
Подкрепя инициативата на Комисията за „втори шанс“ на МСП, която ще бъде включена в рамките на Европейската седмица за МСП;
Изследвания и иновации
28.
Призовава за продължаване на усилията за опростяване на финансирането за научни изследвания, развитие и иновации и подходящо управление на програмите, по-специално в полза на МСП и съгласно посоченото в резолюцията на Европейския парламент от 11 ноември 2010 г. относно опростяването на изпълнението на рамковите програми за научни изследвания и резолюцията от 16 февруари 2011 г. относно практически аспекти на прегледа на инструментите на ЕС в подкрепа на финансирането на МСП през следващия програмен период;
29.
Приветства намерението на Комисията да предложи по-леки административни и финансови правила за МСП, както и набор от рационализирани инструменти за укрепване на техния капацитет за иновации през пълния цикъл на иновациите, включително и нетехнологични иновации, в рамките на бъдещата рамка за финансиране на изследвания и иновации, и по-специално програмите, които ще заместят Седмата рамкова програма и РПКИ; припомня на Комисията значението на предоставяне на подкрепа за МСП на местно равнище, например посредством включването на иновационни центрове, търговски палати, предприемачески организации и иновативни групи;
30.
Призовава за приемане на единен европейски патент и по-нататъшно развитие и координация на инструменти и програми на европейско равнище (като например ваучери за иновации), които да насърчават капацитета на МСП за управление на иновациите, достъпа им до услуги за научни изследвания и иновации, както и до други стопански услуги, основани на знанието (предприемаческо моделиране, оценка на риска и т.н.); изтъква по-специално най-добрите практики на държавите-членки във връзка с центрове за трансфер на технологии на университетска основа, които улесняват достъпа на МСП до научноизследователска и развойна дейност; призовава Комисията да направи оценка на възможността за създаване на фонд за европейски патент с цел улесняване на тези трансфери на технологии между научноизследователските центрове и предприятията, по-специално иновативните МСП;
31.
Разглежда със съжаление факта, че много малко от нашите иновативни МСП прерастват в по-големи дружества, включващи по-голям брой хора; посочва, че в ЕС има също така по-малко на брой новосъздадени иновативни дружества с интензивна научноизследователска и развойна дейност, отколкото в САЩ, и че сериозните недостатъци по отношение на иновациите и електронните умения възпрепятстват МСП да възприемат иновативни, интелигентни бизнес модели и нови технологии;
32.
Призовава националните правителства да разгледат въпроса за данъчни стимули по отношение на иновативни малки предприятия, които започват дейност, от които предприятията да се ползват през първите години от започване на дейността;
Умения, образование и професионално обучение
33.Изразява съжаление, че SBA не обръща достатъчно внимание на социалните въпроси и въпросите, свързани с пазара на труда, които влияят на предприемачеството и на капацитета на МСП да изпълняват потенциала си за заетост и да наемат работна сила с необходимите умения; 34.Признава, че растежът и иновациите в голяма степен се дължат на предприемаческите МСП; подчертава, че по-голямо внимание следва да се обърне на укрепване на развитието на предприемаческия дух на всички равнища на образование и обучение, като се използват иновативни методи, като например истински мини-дружества в средното образование; подчертава значението на подкрепата за развитието на управленски умения и умения за работа с цифрови технологии, които са необходими на малките предприятия, за да се развиват успешно в настоящата пазарна среда; 35.Призовава Комисията и държавите-членки да разработят и насърчават инициативи в подкрепа на по-добро определяне и прогнозиране на нуждите на МСП от умения, по-специално за да им се даде възможност за осъществяване на дейност по по-устойчив начин, както и да разработят стратегии за обучение по предприемачество и професионално обучение, основано на най-добрите практики на държавите-членки; 36.Призовава Комисията да превърне програмата „Erasmus за млади предприемачи“ в постоянна програма с достатъчен бюджет въз основа на много окуражаващите резултати от подготвителните действия, въпреки че тя все още работи в ограничен мащаб;
Ефикасно използване на ресурсите
37.Приветства признаването от страна на Комисията, че МСП имат ключова роля в прехода към икономика с ефикасно използване на ресурсите; счита, че постигането на целите за ефикасно използване на ресурсите изисква подход на веригата на стойността; следователно призовава Комисията за създаване на секторни, координирани от МСП проекти и дейности, насочени към определяне на евентуални иновации за ефективно използване на ресурсите в рамките на веригите на стойността и доставките; 38.Приветства предложението на Комисията за приемане на план за действие за еко-иновации; призовава за предприемане на амбициозни мерки за подпомагане на МСП при въвеждане на еко-иновативни решения на всички етапи от веригата на стойността, включително и дизайн; счита, че е необходимо да се увеличат средствата за инициативи в тази област, например чрез бъдещата РПКИ, но също така и чрез целенасочено използване на структурните фондове; призовава Комисията да докладва по два пъти на година за напредъка на държавите-членки по отношение на насърчаването на еко-иновациите на МСП; 39.Обръща внимание на потенциала на МСП за енергоспестяване, тъй като понастоящем само 24 % от МСП се ангажират активно в дейности, които намаляват въздействието им върху околната среда; подчертава, че прилагането на икономически ефективни мерки за енергийна ефикасност ще помогне на МСП да намалят сметките си за електроенергия и да увеличат капацитета си за реинвестиране; счита, че съществува силна нужда да се насърчи подобряването на „грамотността за ниски въглеродни емисии“ сред малките и средни предприемачи; подчертава, че докато всяко МСП има на разположение поне един финансов консултант, съществуват много малко експерти, които предоставят съвети на МСП по отношение на икономията на енергия и енергийната ефикасност; 40.
Отбелязва нарастващата незаконна търговия във всички държави-членки с фалшиви и пиратски продукти, внесени от трети страни, които представляват заплаха за конкурентоспособността на европейските МСП;
º
º º
41.
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, на Комисията, както и на правителствата и парламентите на държавите-членки.
