A7-0167/2010
21.5.2010
*
ДОКЛАД
относно предложението за регламент на Съвета за възлагане на специфични задачи на Европейската централна банка във връзка с функционирането на Европейския съвет за системен риск
(05551/2010 – C7‑0014/2010 – 2009/0141(CNS))
Комисия по икономически и парични въпроси
Докладчик: Ramon Tremosa i Balcells
PE 438.515v02-00
Легенда на използваните знаци
* Процедура на консултация
*** Процедура на одобрение
***I Обикновена законодателна процедура (първо четене)
***II Обикновена законодателна процедура (второ четене)
***III Обикновена законодателна процедура (трето четене)
(Посочената процедура се базира на правното основание, предложено в проекта на акт.)
Изменения към проект на акт
Измененията към проекта на акт, внесени от Парламента, се обозначават в получер курсив . Отбелязването в курсив е предназначено за съответните технически служби и се отнася до частите от проекта на акт, за които е предложено изменение с оглед изготвяне на окончателния текст (например очевидно грешни или липсващи части в текста на даден език). Предложенията за поправка подлежат на съгласуване със засегнатите технически служби.
Антетката на всяко изменение към съществуващ акт, който проектът на акт има за цел да измени, съдържа трети и четвърти ред, където се посочват съответно съществуващият акт и засегнатата разпоредба от него. Възпроизведените части от разпоредба на съществуващ акт, която Парламентът желае да измени, но която остава непроменена в проекта на акт, се отбелязват с получер шрифт. Евентуални заличавания, които засягат такива части от текста се обозначават по следния начин: [...].
СЪДЪРЖАНИЕ
ПРОЕКТ НА ЗАКОНОДАТЕЛНА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ....5
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ.............................................................................................16
ПРОЦЕДУРА...........................................................................................................................20
ПРОЕКТ НА ЗАКОНОДАТЕЛНА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
относно предложението за регламент на Съвета за възлагане на специфични задачи на Европейската централна банка във връзка с функционирането на Европейския съвет за системен риск
(05551/2010 – C7‑0014/2010 – 2009/0141(CNS) )
(Специална законодателна процедура - консултация)
Европейският парламент ,
– като взе предвид предложението на Комисията до Съвета ( COM(2009)0500 ),
– като взе предвид съобщението на Комисията до Европейския парламент и до Съвета, озаглавено „Последствия от влизането в сила на Договора от Лисабон за междуинституционалните механизми за вземане на решения, които са в ход” ( COM(2009)0665 ),
– като взе предвид предложението за регламент на Съвета (05551/2010),
– като взе предвид член 127, параграф 6 от Договора за функционирането на Европейския съюз, съгласно който Съветът се е консултирал с него ( C7‑0014/2010 ),
– като взе предвид член 55 от своя правилник,
– като взе предвид доклада на комисията по икономически и парични въпроси ( A7‑0167/2010 ),
1. одобрява предложението за регламент на Съвета във вида, в който е изменено;
2. отправя покана към Комисията да внесе съответните изменения в предложението си, съгласно член 293, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз;
3. отправя покана към Съвета, в случай че възнамерява да се отклони от текста, одобрен от Парламента, да информира последния за това;
4. призовава Съвета да се консултира отново с него, в случай че възнамерява да внесе съществени изменения в предложението;
5. възлага на своя председател да предаде позицията на Парламента съответно на Съвета, Комисията и парламентите на държавите-членки.
Изменение
1
Предложение за регламент
Съображение 1 a (ново)
Текст, предложен от Съвета
Изменение
(1a) Много преди финансовата криза Европейският парламент многократно призоваваше за консолидирането на истински равни условия за всички участници на равнище Европейски съюз и посочваше значителните слабости в надзора от страна на ЕС на интегрираните във все по-голяма степен финансови пазари (в своите резолюции от 13 април 2000 г. относно съобщението на Комисията “Прилагане на рамката за действие за финансовите пазари: план за действие ” 1 , от 25 ноември 2002 г. относно правилата за осъществяване на пруденциален надзор в Европейския съюз 2 , от 11 юли 2007 г. за Бялата книга относно политиката на финансови услуги за периода 2005-2010 г. 3 , от 23 септември 2008 г. съдържаща препоръки към Комисията относно хедж фондовете и фондовете за частно участие 4 , от 9 октомври 2008 г. относно последващи мерки при процеса "Ламфалуси": бъдеща структура на надзора 5 , от 22 април 2009 г. относно измененото предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно предприемането и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II) 6 и от 23 април 2009 г. относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно агенциите за кредитен рейтинг 7 ).
___________
1 OВ C 40, 7.2.2001 г., стp. 453.
2 OВ C 25 Е, 29.01.2004 г., стp. 394.
3 OВ C 175 Е, 10.07.2008 г., стp. xx.
4 OВ C 8 Е, 14.01.2010 г., стp. 26.
5 OВ C 9 Е, 15.01.2010 г., стp. 48.
6 Приети текстове, P6_TA(2009)0251 .
7 Приети текстове, P6_TA(2009)0279 .
Изменение
2
Предложение за регламент
Съображение 8 а
Текст, предложен от Съвета
Изменение
(8a) Мерките за събиране на информация , предвидени в настоящия регламент , са необходими за изпълнението на задачите на ЕССР и следва да не засягат правната рамка на Европейската статистическа система (ЕСС) и на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ) по отношение на статистиката. Поради тази причина настоящият регламент следва да не засяга Регламент (ЕО) № 223/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2009 г. относно европейската статистика и Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка.
(8a) На ЕЦБ следва да бъде възложена задачата за предоставяне на статистическа подкрепа на ЕССР. Следователно събирането и обработването на информация , предвидено в настоящия регламент и необходимо за изпълнението на задачите на ЕССР , следва д а бъде извършвано в съответствие с разпоредбите на член 5 от Устава на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ) и на ЕЦБ и в съответствие с Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка 1 . Поверителната статистическа информация, събирана от ЕЦБ или ЕСЦБ, следва съответно да бъде споделяна с ЕССР.
______
1 OВ C 318, 27.11.1998 г., стp. 8.
Изменение
3
Предложение за регламент
Член 1 – параграф 1 а (нов)
Текст, предложен от Съвета
Изменение
1а. Председателят на ЕССР е също така председател на ЕЦБ. Продължителността на мандата на председателя на ЕССР е същата като на председателя на ЕЦБ.
Изменение
4
Предложение за регламент
Член 1 - параграф 1 б (нов)
Текст, предложен от Съвета
Изменение
1б. Първият заместник-председател се избира от членовете на Генералния съвет на ЕЦБ за срок, равен на продължителността на мандата му като член на Генералния съвет, и като се отчита необходимостта от балансирано представителство на държавите-членки, независимо дали са членове на еврозоната или не. Той или тя може да бъде преизбиран/а.
Изменение
5
Предложение за регламент
Член 1 - параграф 1 в (нов)
Текст, предложен от Съвета
Изменение
1в. Вторият заместник-председател е председател на Съвместния комитет на европейските надзорни органи (Съвместен комитет), създаден с член 40 от Регламент (EС) № .../2010 [ЕОЦКП], от Регламент (ЕС) № …/2010 [ЕОЗППО] и от Регламент (EС) № …/2010 [EБО] (наричан „Съвместен комитет”).
Изменение
6
Предложение за регламент
Член 1 - параграф 1 г (нов)
Текст, предложен от Съвета
Изменение
1г. Преди встъпването си в длъжност председателят и първият заместник-председател представят пред Европейския парламент, в рамките на публично изслушване, позицията си относно това как възнамеряват да изпълняват своите задължения съгласно настоящия регламент. Европейският парламент изслушва втория заместник-председател в ролята му на председател на Съвместния комитет.
Изменение
7
Предложение за регламент
Член 1 – параграф 1 д (нов)
Текст, предложен от Съвета
Изменение
1д. Председателят председателства заседанията на Генералния съвет и на Управителния комитет.
Изменение
8
Предложение за регламент
Член 1 – параграф 1 e (нов)
Текст, предложен от Съвета
Изменение
1е. Когато председателят не може да участва в заседанието, заместник-председателите председателстват по реда на тяхното старшинство Генералния съвет и Управителния комитет.
Изменение
9
Предложение за регламент
Член 1 – параграф 1 ж (нов)
Текст, предложен от Съвета
Изменение
1ж. Ако заместник-председателите не могат да изпълняват задълженията си, се избират нови заместник-председатели в съответствие с параграфи 1б и 1в.
Изменение
10
Предложение за регламент
Член 1 – параграф 1 з (нов)
Текст, предложен от Съвета
Изменение
1з. Председателят представлява ЕССР пред трети лица.
Изменение
11
Предложение за регламент
Член 1 – параграф 1 и (нов)
Текст, предложен от Съвета
Изменение
1и. Европейският парламент кани ежегодно председателя на изслушване, което отбелязва публикуването на годишния доклад на ЕССР и се провежда в контекст, различен от диалога по въпросите на паричната политика, воден между Европейския парламент и председателя на ЕЦБ.
Изменение
12
Предложение за регламент
Член 2 – уводна част
Текст, предложен от Съвета
Изменение
ЕЦБ подсигурява секретариат, като по този начин предоставя аналитична, статистическа, логистична и административна подкрепа на ЕССР. Основната мисия на секретариата, както е определена в член 4, параграф 4 от Регламент XXXX , включва по-специално:
ЕЦБ подсигурява секретариат, като по този начин предоставя аналитична, статистическа, логистична и административна подкрепа на ЕССР. Секретариатът използва също така технически съвети от Европейските надзорни органи, националните централни банки и националните надзорни органи. Той отговаря също така за всички въпроси, свързани с персонала. Задачите на секретариата, посочени в член 4, параграф 4 от Регламент (EС) № .../2010 [ЕССР] включват по-специално:
Изменение
13
Предложение за регламент
Член 2 – буква д)
Текст, предложен от Съвета
Изменение
д) подпомагане на дейността на Генералния съвет, Управителния комитет и Консултативния технически комитет.
д) подпомагане на дейността на Генералния съвет, Управителния комитет и Консултативния научен комитет.
Изменение
14
Предложение за регламент
Член 2 – буква д а (нова)
Текст, предложен от Съвета
Изменение
да) предоставяне на информация на Европейските надзорни органи, когато е необходимо.
Изменение
15
Предложение за регламент
Член 3 - параграф 1
Текст, предложен от Съвета
Изменение
1. ЕЦБ осигурява необходимите човешки и финансови ресурси , за да изпълни своята задача за подсигуряване на секретариата.
1. ЕЦБ осигурява необходимите човешки и финансови ресурси за изпълнението на задачите на секретариата , като гарантира високата квалификация на персонала, която в общи линии отразява широкия спектър на дейностите на ЕССР и състава на Генералния съвет. ЕЦБ осигурява от своите средства необходимото финансиране на секретариата .
Изменение
16
Предложение за регламент
Член 3 - параграф 2
Текст, предложен от Съвета
Изменение
(2) Ръководителят на секретариата се определя от ЕЦБ след консултации с Генералния съвет на ЕССР.
(2) Ръководителят на секретариата се определя от ЕЦБ по предложение на Генералния съвет на ЕССР.
Изменение
17
Предложение за регламент
Член 3 – параграф 2 а (нов)
Текст, предложен от Съвета
Изменение
2a. Всички членове на секретариата, дори след прекратяването на функциите си, са обвързани със задължението да не разкриват информация, която по своя характер представлява професионална тайна, в съответствие с член 8 от Регламент ((EС) № …/2010 [ЕССР], за да се гарантира целта, посочена в член 6 от настоящия регламент.
Изменение
18
Предложение за регламент
Член 4 - параграф 2
Текст, предложен от Съвета
Изменение
2. Ръководителят на секретариата или негов представител присъства на заседанията на Генералния съвет, Управителния комитет и Консултативния технически комитет на ЕССР.
2. Ръководителят на секретариата или негов представител присъства на заседанията на Генералния съвет, Управителния комитет и Консултативния научен комитет на ЕССР.
Изменение
19
Предложение за регламент
Член 5 – параграф 2 а (нов)
Текст, предложен от Съвета
Изменение
2а. Секретариатът може да изисква свързаната с финансови институции или пазари информация — индивидуална, в резюмирана или обобщена форма — която е от значение за задачите на ЕССР, от Европейските надзорни органи и в установените в член 15 от Регламент (ЕО) № …./2010 [ЕССР]случаи от националните надзорни органи, от националните централни банки, от други органи на държавите-членки или, въз основа на обосновано искане, директно от финансовите институции.
Изменение
20
Предложение за регламент
Член 5 - параграф 2 б (нов)
Текст, предложен от Съвета
Изменение
2б. Информацията съгласно параграф 2 може да включва данни, свързани с Европейското икономическо пространство, Съюза или еврозоната, или също така национални обобщени и индивидуални данни. Национални данни се събират единствено въз основа на обосновано искане. Преди данните да бъдат изискани, секретариатът първо взема предвид съществуващите статистически данни — изготвени, разпространени и разработени от Европейската статистическа система и ЕСЦБ, и след това се консултира със съответния Европейски надзорен орган, за да се гарантира целесъобразността на искането.
Изменение
21
Предложение за регламент
Член 7
Текст, предложен от Съвета
Изменение
Три години след посочената в член 8 дата Съветът разглежда настоящия регламент въз основа на доклад на Комисията и след получаване на становище от страна на ЕЦБ и от Европейските надзорни органи определя дали съществува необходимост от преразглеждане на настоящия регламент .
До…* Европейският парламент и Съветът разглеждат настоящия регламент въз основа на доклад на Комисията и след получаване на становище от страна на ЕЦБ определят дали съществува необходимост от преразглеждане на целите и организацията на ЕССР .
В доклада се оценява по-специално дали:
а) е целесъобразно да се опрости и укрепи структурата на Европейската система за финансов надзор (ЕСФН) с цел увеличаване на съгласуваността между микроравнището и макроравнището, както и между Европейските надзорни органи;
б) е целесъобразно да се увеличат регулаторните правомощия на Европейските надзорни органи;
в) развитието на ЕСФН е в съответствие с общите тенденции в тази област;
г) съществува необходимото многообразие и изключителен експертен опит в рамките на ЕСФН;
д) отговорността и прозрачността във връзка с изискванията за оповестяване са на необходимото равнище.
______
* Три години след влизането в сила на настоящия регламент.
Обосновка
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ
Европейският съюз (ЕС) създава рамка за запазване на финансовата стабилност. Интегриран финансов пазар на равнище ЕС, доминиран от големи паневропейски групи в повечето от държавите-членки, не може да функционира правилно, ако надзорът остава раздробен на национално равнище. ЕС се нуждае от нова финансова структура с интегриран микропруденциален надзор, включително прехвърляне на компетентност на ЕС. Освен това при макропруденциален надзор на европейско равнище щеше да се отбележи, че неустойчивото нарастване на кредитите, балонът на недвижимите имоти и големите дефицити по текущите сметки ще създадат определени рискове за макроикономическата и финансовата стабилност. Европа спешно се нуждае от развиване на експертни познания в областта на макропруденциаления надзор с цел откриване на системните рискове, тоест определяне на рисковете за финансовата стабилност на европейско равнище, и при необходимост, отправяне на предупреждения и гарантиране на последващи действия.
Дори и ако е неизбежна появата на нови финансови кризи, в бъдеще следва вредата от тяхното икономическо и социално въздействие да е по-малка, както се случи и с настоящата криза в сравнение с действителните последици от Голямата депресия. Европа се нуждае от законодателна и институционална рамка, за да разреши проблема с неплатежоспособността на финансови институции, важни за системата. Ще бъдат създадени нов орган за макропруденциален надзор - Европейският съвет за системен риск (ЕССР) и нов орган за микропруденциален надзор - Европейската система за финансов надзор (ЕСФН). Тяхната ефективност ще бъде резултат от престижа на ЕЦБ, тъй като новият ЕССР няма да може да налага мерки или санкции на държавите-членки или финансовите институции, а отправяните от него предупреждения няма да са обвързващи. Тяхната ефективност зависи от високата репутация на Европейската централна банка (ЕЦБ) и признатия експертен опит на нейния персонал. Ролята на ЕЦБ ще бъде от основно значение за макронадзора на европейско равнище.
В последните години парична политика на много ниски лихвени проценти подхранваше балоните на физическите и финансовите активи, които се пукнаха и предизвикаха настоящата криза. Крайната цел на структурата за надзор е избягването на такива драматични ситуации в бъдеще, гарантиране на финансовата стабилност и защита на потребителите. Предотвратяването или смекчаването на системните рискове, сътресенията или фалитите на значителна част от финансовия сектор ще ограничи въздействието на бъдещи кризи върху реалната икономика и европейските граждани.
В последните две десетилетия европейската парична политика е ефективна по отношение на контрола на инфлацията. Ясното нагледно представяне на целта „стабилност на цените” (например, ясна цел за годишна инфлация в рамките на 2%) беше също така свързано с точен и силен инструмент на паричната политика – лихвения процент. В това отношение разрастването на свободната търговия и генералното разпространение на глобалните мрежи за производство в световен мащаб през последните двадесет години допринесоха също, оказвайки дефлационен натиск, за умереност на цените в развитите страни.
Всъщност могат да се изтъкнат аргументите, че лихвените проценти са били изкуствено поддържани ниски в продължение на години в сравнение с пазарните лихвени проценти, които биха определили свободно предлагането на кредити и търсенето на инвестиции. Този факт би могъл да представлява една от основните причини за настоящата криза: лихвените проценти са изкривили очакванията на икономическите агенти до степен да поощряват свръхзадлъжняването им с цел финансиране на също така свръхконсумиране и свръхинвестиране. При всички случаи обаче съществува широк консенсус по отношение на ефективността на паричната политика, както вече бе посочено.
Въпреки това икономическата глобализация, особено силна по отношение на движението на капитали, доведе до дълбоки промени на финансовите пазари. Централните банки запазиха традиционната си цел – контрол на инфлацията – и използваха за тази цел лихвения процент. Но свободата на движението на капитали засили в значителна степен връзката между паричния и финансовия сектор. Това ново положение във все по-голяма степен налагаше централните банки да включат нова цел в програмите си: стабилизирането на финансовите пазари.
Невъзможно е едновременно да се постигнат двете цели (стабилност на цените и стабилност на финансовите пазари), като се използва само един инструмент - лихвения процент - независимо колко силен може да бъде този инструмент. Лихвеният процент беше ефективен за контролиране на инфлацията, но не помогна да се избегне разрастването на кредитирането и балонът на недвижимите имоти в определени държави.
Нужен е нов инструмент и през последните две години се достигна до широк консенсус, че този инструмент следва да бъде регламентиране и надзор на банковите и финансовите системи на равнище ЕС. Въпреки че съществува от дълги години, финансовата уредба се оказа неподходяща и недостатъчна в новия глобализиран свят. Всъщност, след въвеждането на еврото, надзорът и регламентирането са единственото силно правомощие, което са запазили националните централни банки на национално равнище. Днес необходимостта и целесъобразността от подобряване на уредбата, така че да Й се даде европейско измерение, е факт.
Председателят на Европейската централна банка, на лекция, изнесена от него в Сингапур през 2005 г.
„Балони на цените на активите и парична политика”
Реч на Жан-Клод Трише, председател на ЕЦБ, Mas lecture, 8 юни 2005 г., Сингапур
http://www.ecb.int/press/key/date/2005/html/sp050608.en.html , беше запитан относно създаването на балони на цените на физическите и финансови активи. Той отговори, че може да се установи съществуването на балон, когато например вид кредит или цената на определени активи започва значително да се отклонява от историческата си тенденция, и обяви мнението си в полза на повишаване на лихвения процент, за да се спре създаването на балони. Свързаните с това разходи се превръщат в стимул за осигуровките, което помага да се избегнат по-лоши сценарии. Тази мярка на пръв поглед е разумна, но в светлината на опита от неотдавнашната финансова криза не изглежда толкова подходяща: финансовата система може да се адаптира към колебанията на лихвените проценти и да промени, например, условията на договорите за кредит (за ипотечните кредити може да се удължи периодът на амортизация).
При тези обстоятелства изменението на лихвения процент се отразява слабо върху спадането на балоните: ако лихвените проценти не се увеличат значително, а в такъв случай се засяга цялата икономика, остават изкуствено ниски лихвени проценти и те продължават да подхранват балоните, които не изчезват. В тази връзка е необходим по-добър надзор. Системата от динамични разпоредби на испанската национална банка, например, не можа да предотврати създаването на огромен балон на недвижимите имоти в Испания: сумата на натрупаните задължения от строителните предприемачи към испанските банки представлява 30 % от БВП на Испания за 2009 г. (325 милиарда евро).
Необходимите подобрения по отношение на финансовата уредба и надзора са основата на разискванията относно новата финансова структура, която европейските институции изграждат в настоящия момент и малка част от която е и настоящият доклад. Контролът на степента на ливъридж изглежда подходяща мярка за институциите, които са прекалено големи, за да фалират: едно по-ниско ниво на ливъридж ги стимулира да обсъдят дали искат да запазят размера си или да се разделят на по-малки единици, адаптирани към традиционните дейности на търговските банки.
Следователно степента на ливъридж принуждава да се намали нивото на задлъжнялост към кредитните институции: или да бъде намален обемът на кредитите за жилищния сектор, или да бъде увеличена капиталовата им база, така че да могат да посрещнат извънредните загуби при спукване на балона. Националните надзорни органи не успяха да спрат натрупването на рискове в някои национални системи.
В различните предложения относно начина на регулиране на финансовите пазари има два общи елемента: от една страна, следва да се намали високото равнище на ливъридж, тоест да се намали съотношението общи активи/капитал, а от друга страна, следва да се увеличат капиталовите изисквания за финансовите институции. Това е от основно значение, за да разполагат те с адекватна капиталова база за посрещане на евентуални загуби, които може да възникнат при бъдещи финансови кризи. Следва да не забравяме, че основната функция на финансовата система е да насочва спестяванията към инвестиции. При този процес е невъзможно да се попречи на финансовите институции да поемат рискове и въпреки че в настоящия момент рисковете са обект на по-строг надзор, възможността за нови спекулативни балони няма да изчезне.
По-конкретно в случая с банките, докато дейностите по отпускане на търговски и инвестиционни заеми не са отделени, ще продължи положението, при което големите банки рискуват своя капитал в покупки и продажби на финансови активи, вместо да подкрепят реалната икономика, като превръщат получените депозити в кредити за домакинствата и предприятията. Всъщност нищо не задължава банките да действат по друг начин.
Поради тази причина новата уредба се нуждае от гъвкавост, за да може да намалява ливъриджа, ако се появят тревожни знаци. Оранжева или дори червена светлина, например, трябваше да светне в началните години на периода 1996-2006 г., когато в Испания кредитите застрашително нараснаха: в продължение на десет години кредите нарастваха с 20 % годишно. В този случай трябваше да се предприемат действия срещу финансовите институции (малки или големи), които отпуснаха повече ипотечни кредити и намалиха горната граница на ливъриджа.
От друга страна, мониторингът на финансовият сектор на европейско равнище е въпросът от ключово значение за ефективността на добрите регулаторни политики предвид неуспеха на националните анализи на различни показатели за кризи. Както заяви председателят на ЕЦБ през ноември 2008 г. на петата конференция на националните банки, организирана от ЕЦБ: “(…) още през 2006 г. имаше предупредителни знаци, че световните пазари функционират с максималния си капацитет („priced for perfection”) и че дори и малка промяна в условията би могла сериозно да ги разстрои. (…) Знаехме, че се задава буря, но, трябва да го признаем, не знаехме точно откъде. Не знаехме също така какво ще да я отприщи, нито кога.
„Подценен риск и несигурност: размисли относно пазарните вълнения”
Реч на Жан-Клод Трише, председател на ЕЦБ, на петата конференция на централните банки, организирана от ЕЦБ и проведена във Франкфурт на Майн на 13 ноември 2008 г.
http://www.ecb.int/press/key/date/2008/html/sp081113_1.en.html ”
В това отношение идеите, лансирани в доклада на Ларозиер, много от които са включени в разглеждания в настоящия момент пакет относно надзора, ще дадат възможност за компетентна политика в областта на регулирането и надзора на финансовите пазари. Успехът Й се крие във взаимовръзката между микро- и макронадзора и в свободния обмен на информация между двете равнища. В този контекст секретариатът на ЕССР ще играе важна роля за гарантиране на ефективен и бърз обмен на данни между различните участници, като винаги стриктно следи за необходимата поверителност. Както бе замислено още в началото, органите за микронадзор и ЕССР представляват едно цяло и трябва да работят в тясно сътрудничество. Новата структура следва да позволи на ЕС да чуе гръмотевиците, преди да се е разразила бурята, и своевременно да реагира.
ПРОЦЕДУРА
Заглавие
Специфични задачи на Европейската централна банка във връзка с функционирането на Европейския съвет за системен риск
Позовавания
05551/2010 – C7-0014/2010 – COM(2009)0500 – 2009/0141(CNS)
Дата на консултация с ЕП
2.2.2010
Водеща комисия
Дата на обявяване в заседание
ECON
8.2.2010
Докладчик(ци)
Дата на назначаване
Ramon Tremosa i Balcells
20.10.2009
Разглеждане в комисия
23.11.2009
23.2.2010
23.3.2010
27.4.2010
Дата на приемане
10.5.2010
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
33
3
0
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Burkhard Balz, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Pascal Canfin, Nikolaos Chountis, George Sabin Cutaş, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Diogo Feio, Vicky Ford, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Sven Giegold, Sylvie Goulard, Othmar Karas, Astrid Lulling, Arlene McCarthy, Ivari Padar, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Edward Scicluna, Peter Simon, Peter Skinner, Theodor Dumitru Stolojan, Ramon Tremosa i Balcells
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Pervenche Berès, Carl Haglund, Syed Kamall, Philippe Lamberts, Catherine Stihler, Pablo Zalba Bidegain
Заместник(ци) (чл. 187, пар. 2), присъствал(и) на окончателното гласуване
Andrea Cozzolino, Michel Dantin, Frank Engel, Christa Klaß, Elisabeth Morin-Chartier
Дата на внасяне
21.5.2010
