P6_TA(2009)0042
2050: Бъдещето започва днес – препоръки за бъдеща интегрирана политика на ЕС за опазване на климата
A6-0495/2008
Резолюция на Европейския парламент от 4 февруари 2009 г. относно "2050: Бъдещето започва днес – препоръки за бъдеща интегрирана политика на ЕС за опазване на климата" ( 2008/2105(INI) )
Европейският парламент
, –
като взе предвид приетото съгласно член 175 от правилника за дейността на ЕП решение от 25 април 2007 г. за създаване на Временна комисия по изменението на климата OВ C 74 E, 20.3.2008 г., стp. 652; Вж. също протоколите от пленарното заседание от 18.2.2008 г., точка 7.
,
–
като взе предвид съществуващите законодателни актове на ЕС за опазване на околната среда с положителен принос за климата в различните политически сфери (Приложение A) и на своите резолюции за изменението на климата, в частност онези от тях, които бяха приети по време на настоящия му шести парламентарен мандат (Приложение Б),
–
като взе предвид своята резолюция от 15 ноември 2007 г. за ограничаване на глобалното затопляне до 2 градуса по Целзий – преди конференцията в Бали за изменението на климата и след това (COP13 и COP/MOP 3) OВ C 282 E, 6.11.2008 г., стp. 437;
,
–
като взе предвид своята резолюция от 31 януари 2008 г. относно резултатите от конференцията в Бали за изменението на климата (COP 13 и COP/MOP 3) Приети текстове, P6_TA(2008)0032 .
,
–
като взе предвид своята резолюция от 10 април 2008 г. във връзка със Зелената книга на Комисията относно "Адаптиране към изменението на климата в Европа – възможни действия от страна на ЕС" Приети текстове, P6_TA(2008)0125 .
,
–
като взе предвид своята резолюция от 21 май 2008 г. относно научните факти по изменението на климата: констатации и препоръки за вземането на решения Приети текстове, P6_TA(2008)0223 .
,
–
като взе предвид своята резолюция от 21 октомври 2008 г. относно създаването на Световен алианс за борба с изменението на климата между Европейския съюз и най-уязвимите от климатичните промени развиващи се бедни страни Приети текстове, P6_TA(2008)0491 .
,
–
като взе предвид 14-ата конференция на страните, подписали Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК) (COP 14), и Четвъртата конференция на държавите, подписали горната спогодба, която проведена на 1 - 12 декември 2008 в Познан (Полша) във формат среща на държавите, подписали Протокола от Киото (COP/MOP 4),
–
като взе предвид Гражданския форум "Агора" относно изменението на климата, състоял се от 12 до 13 юни 2008 г.,
–
като взе предвид съвместната парламентарна среща между Европейския парламент и националните парламенти, проведена на 20 и 21 ноември 2008 г. за обсъждане на въпросите, свързани с енергетиката и устойчивото развитие,
–
като взе предвид резултатите от анкетата на специалното издание на Евробарометър 300 относно отношението на европейците към изменението на климата,
–
като взе предвид публичните изслушвания и размяна на мнения между временната комисия по изменението на климата и изтъкнати личности, както и резултатите от пътуванията на делегациите,
–
като взе предвид член 45 от своя правилник,
–
като взе предвид доклада на Временната комисия по изменението на климата ( A6-0495/2008 ),
Водещи политически идеи
А.
като има предвид, че опазването на природата и човечеството е задача, която се предава от поколение на поколение;
Б.
като има предвид, че сега глобалното затопляне и изменението на климата се признават за много сериозна, неотложна и предизвикана от човека заплаха;
В.
като има предвид, че дейността, извършена от Европейския парламент по време на настоящия му шести парламентарен мандат във връзка с изменението на климата, е източник на вдъхновение и поставя задача за утвърждаване на интегрирана европейска политика за борба срещу изменението на климата и за съгласуване на изменението на климата с устойчивия икономически растеж;
Г.
като има предвид, че в Договора от Лисабон ясно са определени целите и правомощията на ЕС в областта на изменението на климата и че, ако той бъде ратифициран, ще се засили ролята на Европейския съюз в насърчаването на устойчивото развитие и борбата срещу изменението на климата;
Д.
като има предвид, че водещата роля на Европейския съюз в международната борба срещу глобалното затопляне и неговата специална отговорност като съюз от развити страни укрепват идентичността и означават дълг към гражданите на Европа, изразяващ се не само във формулирането на средносрочни и дългосрочни цели за опазване на климата, но и в постигането на тези цели чрез перспективни политически мерки, а също и чрез политически диалог с развиващите се страни;
Е.
като има предвид, че по отношение както на вътрешната политика, така и на външните отношения на Европейския съюз негова основна цел е насърчаване на зачитането на правата на човека, и като има предвид по-специално, че Европейският съюз приема като основно правото на живот, сигурност, здравеопазване, образование и опазване на околната среда, а също и закрилата на хората, които са особено уязвими към последствията от изменението на климата, включително жените, децата, възрастните хора и хората с увреждания;
Ж.
като има предвид, че настоящите, но и бъдещите представители на гражданите на Европа следва да се ръководят от тези принципи на политиката за опазване на климата и от принципите за устойчиво развитие, социална отговорност и равнопоставеност между отделните поколения и ще продължат и занапред да осъществяват необходимите цели за опазване на климата;
З.
като има предвид, че човешкото общество е изправено пред двойно предизвикателство по отношение на заплахите над животоподдържащата система на земята, а именно изменението на климата и прекомерното използване и разрушаване на много от най-важните екосистеми; като има предвид, че има много взаимовръзки между климатичната система и екосистемите, по-специално способността на океаните и земните екосистеми да отделят въглерод, и като има предвид, че ефективни мерки по отношение на изменението на климата могат да се предприемат единствено в контекста на здрави екосистеми;
И.
като има предвид, че изменението на климата има особено увреждащо и скъпо струващо въздействие върху някои райони, например планинските и крайбрежните райони;
Й.
като има предвид, че въздействието на изменението на климата върху човешкото общество вече се чувства на много места, например в Сахел, където превръщането на земите в пустиня се отразява сериозно, Бангладеш, където има чести наводнения, някои части на Европа и някои тихоокеански острови, които са обречени на потъване;
К.
като има предвид, че изменението на климата са предизвикателство, за което няма универсално политическо решение, но консолидирането на наличните възможности и рязкото увеличаване на ефективността във всички сфери на икономиката и обществения живот могат да допринесат за решаването на проблемите, свързани с ресурсите и разпределението, и може да открие пътя към Трета индустриална революция;
Л.
като има предвид, че са необходими спешни мерки за преодоляване на енергийната и недоимък на горива;
М.
като има предвид, че според данните за 2006 г. на Европейската агенция за околна среда производството на енергия в ЕС заема дял от 30,9% от общите емисии на парникови газове, транспортният сектор 19,4%, домакинствата и сферата на услугите 14,6%, строителството и промишленото производство 12,9%, селското стопанство 9,2%, промишлените процеси 8,1% и секторът на отпадъците 2,9% от всички емисии, а останалите емисии възникват вследствие химични разтворители и неопределени горивни процеси;
Н.
като има предвид, че много сектори вече дават своя принос за намаляване на емисиите на парникови газове и вече са на разположение много изгодни по отношение на разходите възможности за намаляване на вредните емисии и спиране на изменението на климата, както и технологии за увеличаване на ефективността, но широкото им приложение се блокира от ограничения достъп до пазара, бюрократичните пречки и високите разходи за финансиране;
О.
като има предвид, че мерките, насочени към намаляване на емисиите на парникови газове в производството, използването на земята и управлението на отпадъците се ползват с най-голямо предимство; като има предвид, че няма да бъде възможно да се овладее изменението на климата единствено чрез намаляване на емисиите във всеки отделен сектор; като има предвид, че ще бъде необходим системен подход към проблема, за да се търсят политически решения за всичките сектори и да се осъществят промени в производството, потреблението и търговските модели, валидни за цялото общество чрез сближаване на законодателството и адаптиране към неизбежната промяна;
Международното измерение: Периодът след 2012 г., външна политика по въпросите на климата и международна търговия
П.
като има предвид, че преговорите за споразумение за периода след 2012 г. под егидата на ООН съгласно пътната карта от Бали се водят в следните основни области: намаляване на емисиите и нови задължителни цели за намаляване на емисиите, мерки за адаптиране, изкореняването, разрушаването и влошаването на качеството на горите, разработване на технологии за намаляване на емисиите и адаптиране, необходимите финансови средства и накрая преглед на гъвкавите механизми съгласно Споразуменията от Маракеш към Протокола от Киото;
Р.
като има предвид, че СТО, Световната банка и Международният валутен фонд (МВФ) са също така сериозно ангажирани в усилията за намаляване на емисиите;
С.
като има предвид, че преговорите за споразумение за периода след 2012 година по време на конференцията по въпросите на климата в Копенхаген (COP 15) трябва да приключат в края на 2009 г., за да се избегне прекъсване между първия и втория период на поемане на задължения;
Т.
като има предвид, че на Европейския съвет през март 2008 г. беше подчертана необходимостта от ускоряване на преговорите по пътната карта от Бали, за да може да бъде прието ново споразумение по изменението на климата до 2009 г. в съответствие с целта на ЕС за намаляване на глобалното затопляне до 2°C;
У.
като има предвид, че изменението на климата може да изостри потенциалните конфликти в международните отношения, например поради миграция вследствие изменението на климата, поради загуба на територия и гранични спорове, породени от наводнения и отместване на бреговата линия, както и поради конфликти, свързани с разпределение на ресурсите, вследствие намаляване на селскостопанските площи, оскъдност на водните запаси или обезлесяване;
Ф.
като има предвид, че Европейският съвет през март 2008 г. поиска от Комисията да разработи европейска стратегия за финансиране на мерки за борба срещу изменението на климата, която да има за цел намаляване на емисиите и хармонизиране във връзка с изследователската дейност и разработката на нисковъглеродни технологии; като има предвид, че трансферът на такива технологии е съществена предпоставка за успешното прилагане на мерките за намаляване на емисиите и за адаптиране в глобален аспект с цел борба срещу изменението на климата;
Х.
като има предвид, че усилията както за смекчаване на последиците от изменението на климата, така и за адаптиране са от изключително значение; като има предвид, че държавите с развита промишленост носят историческа отговорност за изменението на климата; като има предвид, че развиващите се страни имат малък принос за изменението на климата, но въпреки това са най-засегнати от него; като има предвид, че наличните финансови средства за борба срещу изменението на климата в развиващите се страни са недостатъчни и трябва да се увеличат значително;
Ц.
като има предвид, че трансферът на технологии е възпрепятстван от загрижеността за защитата на интелектуалната собственост, слабите политически институции и липсата на правова държавност, както и от общия недостиг на капитали;
Ч.
като има предвид, че СТО не представлява алтернативен форум за водене на преговори за опазването на климата в международен план и че без успешното приключване на преговорите по споразумение за периода след 2012 г. не може да се очаква принос на световната търговия към борбата срещу изменението на климата;
Ш.
като има предвид, че въглеродният отпечатък на ЕС включва парниковите газове, отделяни при производството на стоки, употребявани в Европа, но произвеждани на друго място;
Енергетика
Z.
Щ. като има предвид, че най-значителният енергиен източник в световен мащаб е петролът, бележещ 35% от потреблението на първична енергия, следван от въглищата с 25% и от природния газ с 21%; като има предвид все пак, че наближава краят на епохата на евтините и изобилстващи изкопаеми горива;
АА.
като има предвид, че според данните, подадени от Евростат през 2006 г., 33.5% от вноса на суров петрол в ЕС е произхождал от Русия, 15.8% - от Норвегия и 27% - от арабските държави, и че 42% от вноса на газ в ЕС е от Русия, 24.2% - от Норвегия и 25.9% - от арабските държави;
АБ.
като взе предвид, че Международната агенция по енергетика прогнозира до 2030 г. увеличаване на световното потребление на енергия с най-малко 60% и това нараснало потребление на енергия ще се дължи и на страните с нововъзникваща пазарна икономика;
АВ.
като има предвид, че развитието на енергийните пазари спомага за преследването на целите, свързани с климата, тъй като предизвиканите от пазара увеличения на цените на енергията са важен стимул за устойчиво използване на ресурсите и оттук – за потребление на продукти с нисък въглероден отпечатък;
АГ.
като има предвид, че задоволяването на нарастващото енергопотребление в средносрочен и дългосрочен план само чрез изкопаеми горива е изключено и че инвестиционните решения през следващите години ще определят структурата на енергийната система и на енергийния микс през следващите десетилетия;
АД.
като има предвид, че нарастващото енергопотребление изисква множество допълнителни мерки като спешно модернизиране на наличните електроцентрали на твърдо гориво с цел силно увеличаване на общата енергийна ефективност, изграждане на нови електроцентрали и непрестанно разпространяване на използването на възобновяеми енергийни източници;
АЕ.
като има предвид, че икономията на енергия е най-евтината и най-чистата форма на щадящо отношение към ресурсите и по този начин на борба с изменението на климата, и че ангажираните и постоянни усилия за повишаване на енергийната ефективност на ЕС ще донесат структурни решения в цялата икономика, като по този начин ще открият пътя за екологична икономика с ниско количество на емисии на въглерод;
АЖ.
като има предвид, че използването на атомната енергия, независимо от наличните запаси на уран, продължава да поставя въпроса за безопасното крайно складиране на ядрените отпадъци и достъпа на недемократични държави до тази технология;
АЗ.
като има предвид, че проектът ITER се превърна в център за разработки във връзка с ядрения синтез, изискващ големи капиталови инвестиции, като възможен нов енергиен източник на бъдещето, и че всеки принос към енергийния пазар може да се очаква едва в много далечно бъдеще;
Биогорива
АИ.
като има предвид, че настоящата политика за биогоривата трябва да се разглежда в световен план, където от една страна има все по-голямо съперничество за плодородна земя, а от друга страна има все по-голяма нужда от възобновяема енергия, по-специално в транспортния сектор;
АЙ.
като има предвид, че производството на биомаса за добив на енергия и като гориво разкрива нови икономически възможности пред много развиващи се страни и ги прави по-независими от вноса на енергия, при условие, че това производство е устойчиво и не води например до монокултури или до съперничество с производството на храни;
АК.
като има предвид, че според подробен анализ на жизнените цикли потенциалът за намаляване на вредните емисии при много биогорива от първо поколение в сравнение с конвенционалните горива е значително намален в някои случаи и че въпросите, свързани с устойчивото развитие, въздействието върху околната среда и наличността на земеделски площи в конкуренция с производството на хранителни продукти досега не са намерили задоволително решение;
АЛ.
като има предвид, че една устойчива политика, свързана с биогоривата, трябва да е насочена не само към установяване на критерии за устойчиво развитие при производството на биогорива, но също така и към насърчаване на възможно най-бързо развитие при биогоривата от второ поколение;
АМ.
като има предвид, че петролната индустрия едва при съответно търсене на биогорива ще изгради необходимата цялостна инфраструктура за нови горива, но от друга страна автомобилната индустрия е постигнала технологичен напредък, който позволява да се определи всяко съотношение на смесване на бензин и биогориво чрез датчик в автомобила, устройство, което ще даде възможност и по-стари автомобили да се задвижват с биогориво, за да може по този начин да се постигне намаляване на емисиите на CO2 при всички съществуващи автомобили;
АН.
като има предвид, че потенциалът на биогоривата може да бъде реализиран единствено ако те се приемат като компонент на развитието на устойчиви транспортни системи, включително разработването и използването на високоефективни превозни средства по отношение на разхода на гориво;
Енергийна ефективност
АО.
като има предвид, че някои държави-членки нямат ясна стратегия за енергийна ефективност;
АП.
като има предвид, че държавите-членки следва да повишат и разширят използването на сертификати за енергийна ефективност и да обвържат препоръките с финансови стимули;
АР.
като има предвид, че намаленото енергийно потребление съчетано с енергийна ефективност на индивидуално и общностно равнище създава нови възможности за търговия и работни места и противодейства на енергийната бедност;
АС.
като има предвид, че строителният сектор отбелязва 40% от крайното потребление на енергия и по този начин 33% от всички емисии на парникови газове се дължат на застроената среда;
АТ.
като има предвид, че строителният сектор (жилищни, промишлени и обществени сгради) по пътя на модернизирането на топлоизолацията, отоплителните и охлаждащите системи, електроуредите и вентилационните устройства, и на инсталирането на слънцезащитни устройства крие огромен потенциал за намаляване на емисиите на CO2при ефективност на разходите;
АУ.
като има предвид, че енергоспестяващите сгради са привлекателни, модерни и икономически изгодни;
АФ.
като има предвид, че отделянето на растежа на енергийното потребление от икономическия растеж чрез инвестиране в енергийна ефективност във всички сектори на обществото е основна цел на ЕС;
АХ.
като има предвид, че разработването на финансови инструменти и разпределянето на необходимите бюджетни средства за повишаване на енергийната ефективност и постоянната проверка и адаптация на стандартите за ефективност на електрическите и електронните уреди към актуалните пазарни условия са също така необходими, както и въвеждането на тези стандарти за големи промишлени уреди и разглеждането на въпроса за въвеждането на задължителна функция за изключване на устройствата;
Мобилност и логистика
АЦ.
като има предвид, че отделянето на растежа в транспорта от общия икономически растеж е основна цел на транспортната политика на ЕС, но въпреки това търсенето на транспортни услуги е нараснало повече от брутния вътрешен продукт, поради което и без това високият дял на транспортните емисии в емисиите на парникови газове продължава да нараства в ЕС;
АЧ.
като има предвид, че в момента около една трета от крайното потребление на енергия в ЕС се пада на транспорта и че транспортният сектор почти изцяло ( 97%) зависи от петролни горива (бензин и дизел);
АШ.
като има предвид, че емисиите на парникови газове в ЕС за периода 1990 - 2005 г. e можело да спаднат с 14% вместо със 7,9%, ако в транспортния сектор е било реализирано същото намаляване на емисиите, както в другите сектори;
AZ.
АЩ. като има предвид, че 80% от населението на Европа живее в градски райони, в които се отделят 40% от всички причинени от транспорта емисии, като претоварването на транспортния трафик, което също се концентрира основно в градските райони, като струва на ЕС около 1% от неговия БВП;
БА.
като има предвид, че градската мобилност от една страна е пряко свързана с качеството на живот на отделните индивиди, а от друга страна тъкмо индивидуалният транспорт в градовете допринася в значителна степен за емисиите на парникови газове и други екологични проблеми като замърсяване на въздуха и шум, поради което вместо да се повишава качеството на живот на гражданите, то намалява значително поради отрицателни въздействия върху здравето;
ББ.
като има предвид, че половината от пътните отсечки, които изминават гражданите на ЕС, са по-къси от 5 км;
БВ.
като има предвид, че в ежедневния регионален транспорт и пътуване до работното място 60% от всички пътувания с автомобил и 90% от всички пътувания с влак се извършват на максимално разстояние от 30 км;
БГ.
като има предвид, че железопътният и водният товарен транспорт е намалял за периода 2001 - 2006 г. (от 18,6% на 17,7%, респ. от 6,5% на 5,6%), а автомобилният транспорт се е увеличил (от 74,9% на 76,7%);
БД.
като има предвид, че превозът на пътници и товари по вода е един от най-добрите варианти за транспорт от гледна точка на енергийната ефективност и делът на товарите, които в ЕС се превозват по вода, е около 40%;
БЕ.
като има предвид, че според извършените оценки потреблението на енергия при речния транспорт на тон товар и километър представлява една шеста от потреблението на енергия в автомобилния транспорт и половината от потреблението на енергия в железопътния транспорт;
БЖ.
като има предвид, че държавите-членки не използват в достатъчна степен програми като "Марко Поло" и NAIADES, за да пренасочат транспортирането на стоки към вътрешните водни пътища и моретата;
БЗ.
като има предвид, че се увеличава търговията по презокеанските маршрути и тенденциите в корабостроенето са насочени към изграждане на по-големи контейнеровози или пътнически кораби, които изразходват повече мазут и поради това замърсяват околната среда повече, отколкото преди, без международното корабоплаване да се е присъединило към международните усилия за борба срещу изменението на климата;
БИ.
като има предвид, че извършената постепенна либерализация и дерегулиране на въздухоплавателния сектор през изминалото десетилетие от една страна беше важна предпоставка за динамичното развитие на европейския въздушен транспорт и пътническите полети в ЕС през периода 1995 – 2004 г. се увеличиха с 49%, но от друга страна и емисиите на СО2 в целия сектор нараснаха със 79% за периода 1990 - 2005 г.;
БЙ.
като има предвид, че, независимо он техническите и експлоатационните подобрения, растежът на въздушния транспорт оказва все по-значително въздействие върху околната среда, и като има предвид, че досега почти не е бил обсъждан въпросът за задължителните стандарти за емисиите за самолетните двигатели, насочени към въвеждане на технически подобрения в двигателите, както и че липсват изследвания за практическа изпълнимост;
БК.
като има предвид, че Комисията и държавите-членки са стартирали съвместната технологична инициатива "Чисто небе" и програмите SESAR (създаване на Съвместно предприятие за разработване на ново поколение Европейска система за управление на въздушното движение), Галилео (Глобална навигационна спътникова система) и ГМОСС (Глобален мониторинг на околната среда и сигурността), както и научноизследователски проекти за интелигентни транспортни системи, с цел повишаване на енергийната ефективност в областта на транспорта;
БЛ.
като има предвид, че вследствие на въздушния транспорт освен въглероден диоксид в атмосферата се отделят и азотни окиси, водни пари, сулфатни и въглеродни частици, които по оценка на Междуправителствения комитет по изменение на климата (IPCC) усилват два до четири пъти общото въздействие на емисиите от въздушния транспорт, без при тази оценка да се взема предвид допълнителният ефект от образуването на перести облаци;
БМ.
като има предвид, че жителите и икономиките на най-отдалечените региони зависят изключително много от въздушния транспорт за тяхната мобилност и развитие;
БН.
като има предвид, че трябва да се подчертае, че в дългосрочен план най-ефективният начин за намаляване на емисиите вследствие на транспорта е да се намали растежа на транспорта като цяло, като общественият транспорт се превърне в по-привлекателна алтернатива от леките автомобили, като се увеличи ж.п. транспорта и се осигури, че градоустройствените и инфраструктурните планове вземат предвид абсолютната необходимост от намаляване на използването на леки автомобили;
Туризъм и културно наследство
БО.
като има предвид, че според изследване на Центъра за световно културно наследство към ЮНЕСКО една десета от всички световни паметници на културата и световни културни ландшафти са застрашени от въздействието на изменението на климата;
БП.
като има предвид, че според Световната организация по туризъм към ООН (UNWTO) Европа е най-важният туристически регион в света и 55% от всички посещения на чуждестранни туристи през 2006 г. са били в Европа;
БР.
като има предвид, че изменението на климата може да причини промени в туристическите потоци и тези промени да доведат до значителни отрицателни икономически последици за засегнатите туристически райони;
Индустриални емисии
БС.
като има предвид, че схема на ЕС за търговия с емисии е уникален инструмент за намаляване на емисиите при максимална ефективност и може да служи за модел по отношение на други подобни системи, чиято съвместимост трябва да се осигури;
БТ.
като има предвид, че промишлените отрасли са от ключово значение за постигането на целите за намаляване на емисиите на парникови газове, установени от Европейския съвет, и че те трябва да бъдат допълнително насърчавани да намалят своите емисии на промишлени парникови газове, като същевременно запазят своята конкурентоспособност;
БУ.
като има предвид, че трябва да бъде въведена на практика основната идея на Механизма за чисто изпълнение (МЧИ) и на Съвместното изпълнение (СИ) – разпространение на модерни и ефективни технологии; като има предвид, че МЧИ/СИ трябва да бъдат ограничени до висококачествени проекти, които осигуряват документирано допълнително намаление на емисиите на парникови газове;
Земеделие и животновъдство
БФ.
като има предвид, че промените в селскостопанската практика, екологичното законодателство на ЕС и последните структурни реформи на Общата селскостопанска политика са насочени към устойчиво развитие и следователно водят непряко чрез по-доброто използване на наличните ресурси до намаляване на емисиите;
БХ.
като има предвид, че селското стопанство отделя емисии на парникови газове, но същевременно има положителен принос за намаляването на емисиите на парникови газове, и освен това страда пряко от отрицателното въздействие от изменението на климата, водещо до различни икономически и социални последици в различните региони на Европа;
БЦ.
като има предвид, че отглеждането на фуражни култури на големи площи за целите на животновъдството значително допринася за увеличаване на общите емисии на парникови газове в селското стопанство;
БЧ.
като има предвид, че липсват специфични цели за опазване на климата в селското стопанство, като например задължителни изисквания за намаляване на емисиите на метан и азотен окис, както липсват и системи за насърчаване на използването на наличния потенциал за намаляване на емисиите;
БШ.
като има предвид, че екологичното животновъдство допринася значително за опазване на околната среда чрез грижа за ландшафта и запазване на пасищата при ограничаване на разхода на енергия и емисиите;
BZ.
БЩ. като има предвид, че броят на животните трябва да бъде съобразен с наличните площи и че насочените към устойчиво развитие практики за използване на пасищата могат да помогнат за предотвратяване на почвената ерозия на пасищата;
Горско стопанство
ВА.
като има предвид, че горите са от голямо значение за биосферата и имат многобройни функции в глобалната екосистема; и че настоящата икономическа стойност, придавана на горите, не е в състояние да отчете тяхната екосистема или социалната стойност/стойността за обществото;
ВБ.
като има предвид, че горите имат тройна функция за намаляването на изменението на климата: като запаси от въглерод както чрез устойчиво използване и опазване на горите, като хранилища за въглерод чрез залесяване, и като заместител на изкопаемите горива и изкопаемите продукти като възобновяема суровина;
ВВ.
като има предвид, че 30% от световната земна маса е покрита с гори, които са дом за над две трети от всички видове, живеещи на земята, и че близо 30% от емисиите на парникови газове за всяка година се поглъщат от горите;
ВГ.
като има предвид, че горите от една страна играят съществена роля за спирането на изменението на климата, а от друга страна най-малко една трета от горите в света са засегнати от последиците от това изменение;
ВД.
като има предвид, че големият проблем с унищожаването на горите се дължи на свързаните с него социални и икономически проблеми като бедност и недостатъчно развитие, слаби политически институции и неспазване на принципите на правовата държава, както и несправедливо разпределение на собствеността и корупция, които освен другите последици могат да доведат и до незаконно изсичане и изкореняване на гори;
ВЕ.
като има предвид, че унищожаването на горите чрез обезлесяване, неустойчиво изсичане или от пожари, причинени, наред с другото, от горещи вълни, значително допринася за емисиите на CO2,;
ВЖ.
като има предвид, че няма достатъчно стратегии и програми за залесяване на горите, които са били изсечени;
ВЗ.
като има предвид, че създаването на горски плантации в ЕС не отразява естествените особености на смесените гори в Европа;
Опазване на почвата
ВИ.
като има предвид, че почвите в Европа са изложени на по-бързи от преди необратими увреждания, чиито размери се усилват от изменението на климата;
ВЙ.
като има предвид, че размразяването на вечно замръзналите почви променя състоянието на почвите в Северното полукълбо и допълнително освобождава значителни количества метан в атмосферата;
Управление на водите
ВК.
като има предвид, че наличността на водни ресурси, снабдяването с питейна и друга вода, потреблението на вода и третирането на отпадните води се намират в тясна връзка с икономическите и социалните условия;
ВЛ.
като има предвид, че съществуващите в Европа регионални различия по отношение на наличните водни ресурси и честотата на наводненията и засушаванията ще се усилят още повече поради изменението на климата;
Рибно стопанство
ВМ.
като има предвид, че рибата и морските дарове са важен хранителен ресурс, океанът е най-големият глобален запас на въглерод и служи като източник за биомаса и суровини;
ВН.
като има предвид, че е налице прекомерно използване на морските хранителни ресурси;
Управление на отпадъците и ресурсите
ВО.
като има предвид, че йерархията на отпадъците е основен ръководен принцип за намаляване на изменението на климата в сектора на отпадъците;
ВП.
като има предвид, че следва да се признае, че законодателството на ЕС във връзка с отпадъците, заедно с нововъведенията относно обезвреждането на отпадъци и увеличеното използване на рециклирани продукти, вече е оказало положително въздействие върху околната среда и е допринесло за намаляване на нетните емисии на парникови газове от сектора на отпадъците, въпреки че все още не е използван целият потенциал;
ВР.
като има предвид, че за съжаление количествата отпадъци се увеличават въпреки всички усилия, положени за тяхното органичаване;
Мерки за адаптиране
ВС.
като има предвид, че мерките за адаптиране от всякакъв вид гарантират сигурност за бъдещето при ограничаване на щетите, настъпили поради емисии на парникови газове в миналото и произтеклото от това повишаване на температурата;
ВТ.
като има предвид, че чистият анализ на съотношението между разходи и ползи при разработката на мерки за адаптиране не е достатъчен за гарантиране на минимална степен на защита за всички групи от населението; като има предвид, че във връзка с тези мерки последиците от изменението на климата на местно равнище трябва спешно да бъдат анализирани;
ВУ.
като има предвид, че потреблението на природни ресурси съгласно Оценката за състоянието на екосистемата през хилядолетието (Millenium Ecosystem Assessment) междувременно застрашава две трети от всички екосистеми, уязвимостта от изменението на климата се увеличава, а с това и необходимостта от възможно най-бързо разработване на мерки за адаптиране;
ВФ.
като има предвид, че съвместният доклад на Европейската агенция за околна среда, Съвместния изследователски център и Световната здравна организация , озаглавен "Въздействието на променящия се климат в Европа" привлича вниманието върху факта, че уязвимостта към изменението на климата се различава силно в отделните региони и сектори в Европа, засягайки по-силно планинските региони, крайбрежните зони и средиземноморския и арктическия регион, и като има предвид, че този доклад подчертава, че за да се намалят последиците, в допълнение към по-сериозното намаляване на глобалните емисии на парникови газове са необходими и проактивни мерки за адаптиране на европейско и национално равнище;
Здравеопазване
ВХ.
ВА. като има предвид, че някои здравни последици от изменението на климата, както бе докладвано например от Световната здравна организация, могат да бъдат ограничени чрез подготовка и укрепване на здравните системи чрез съответни превантивни мерки, като се обръща особено внимание на разпространяването на тропически болести, и чрез кампании за информиране на обществеността, които се отнасят до особено уязвими групи, като например бременни жени, новородени, деца и възрастни хора;
ВЦ.
като има предвид, че Европейският план за действие в областта на околната среда и здравеопазването за периода 2004-2010 г. определено не е в състояние да донесе решение относно екологичните причини, които се отразяват на здравето, особено тези, които са вследствие на изменението на климата;
Растеж и заетост
ВЧ.
като има предвид, че договорените на Европейския съвет през март 2007 г. цели във връзка с политиката за опазване на климата са постижими в технологично и икономическо отношение и предлагат уникални възможности за дейност на хиляди предприятия в Европейския съюз;
ВШ.
като взе предвид, че много предприятия все още не са осъзнали достатъчно обхвата на свързаните с изменението на климата възможности и рискове;
CZ.
ВЩ. като има предвид, че проявата на ангажираност по отношение на борбата срещу изменението на климата е съвместима с устойчивия икономически растеж и благосъстояние, като има предвид, че тя би представлявала ефективна инвестиция със значими функции за предотвратяване на рецесията и трябва да се схваща като предизвикателство за мащабните структурни промени, които има за крайна цел развитието на истинска зелена икономика;
ГА.
като има предвид, че ще се стигне до преразпределяне на работните места по-скоро в определени промишлени сектори, отколкото между различните промишлени сектори;
Насърчаване на технологиите на бъдещето
ГБ.
като има предвид, че търговията с емисии представлява най-съществената част от европейската програма за борба срещу изменението на климата, предназначена да постигне намаляване на емисиите на парникови газове чрез повишаване на ефективността; като има предвид, че търговията с емисии сама по себе си не е достатъчна за излизане от задънената улица по отношение на CO2 и предизвикване на мащабна революция в сферата на технологиите с ниски емисии на CO2;
ГВ.
като има предвид, че постигането на целите за намаляване на изменението на климата изисква наличието на подходящи механизми за финансово управление за подкрепа на развитието и прилагането на енергийно ефективни и чисти технологии;
ГГ.
като има предвид, че устойчивото жилищно строителство представлява огромен потенциал за създаване на работни места;
ГД.
като има предвид, че увеличаването на ефективността само по себе си няма да сложи началото на технологична революция, а ще изисква интегрирана стратегия на европейско, национално и местно равнище за насърчаване на научноизследователските и развойни дейности в новаторските и модерните технологии и процеси и за засилване на тяхното проучване;
ГЕ.
като има предвид, че улавянето и съхранението на въглерода вече се прилага в малки мащаби в различни области, например при добива на нефт и газ, но като значима технология за борба срещу изменението на климата все още се намира в ранен стадий;
ГЖ.
като има предвид, че разходите и рискът преобладават пред икономическите предимства и коефициентът на полезно действие на електроцентралите с улавяне и съхранение на СО2 спада въпреки използването на най-модерни технологии;
ГЗ.
като има предвид, че технологията на улавяне и съхранение на СО2, като свързваща технология по пътя към декарбонизацията на енергийната система, би могла да допринесе за намаляване на въглеродните емисии от електроцентралите и да послужи като допълнение към възобновяемите технологии, като обаче улавянето и съхранението на въглерод представлява технология, прилагана в крайните точки на мрежите от тръбопроводи ('end-of-pipe');
Интелигентни компютърни системи и информационни и комуникационни технологии (ИКТ)
ГИ.
като има предвид, че на сектор ИКТ в момента се падат 2% от цялото отделено количество CO2 в света, а този промишлен сектор би могъл не само да намали собствените си емисии на CO2, но и да разработи иновационни и енергийно ефективни приложения за целия стопански сектор;
Финансиране и бюджетни въпроси
ГЙ.
като има предвид, че настоящият бюджет на ЕС е недостатъчен за постигане на целите за опазване на климата, тъй като политическият приоритет за борба с изменението на климата все още не е осигурен със съответните бюджетни кредити;
ГК.
като има предвид, че в следващата финансова рамка трябва да бъдат предвидени бюджетни кредити за борба с изменението на климата и изграждане на европейска политика за адаптиране, за да може да се осигури на ЕС достатъчен "бюджет за изменението на климата" за следващия бюджетен период след 2013 г.;
ГЛ.
като има предвид, че борбата с изменението на климата трябва да бъде взета предвид във всички политики на ЕС; следователно като има предвид, че ЕС вече не може просто да преразпределя съществуващите ресурси, а трябва да насърчава създаването на нови ресурси за финансиране на междусекторния характер на борбата с изменението на климата;
Образование, обучение, изготвяне на доклади, етикетиране и повишаване на общественото внимание
ГМ.
като има предвид, че политико-икономическите и обществено-политическите мерки за борба с изменението на климата са свързани и с промени в културата, в установените навици и начин на живот и едно наистина устойчиво потребление и разходване на суровини във всички части на обществото не може да се наложи без промяна в мисленето и поведението, за което трябва да се разработят нови модели на потребление и нови начини на живот;
ГН.
като има предвид, че изменението на климата ще предизвика технологичен тласък към модернизация, представляващ икономически шанс, който може да се използва, само ако на пазара на труда се предлагат достатъчно квалифицирани специалисти;
ГО.
като има предвид, че специалната анкета на Евробарометър (специално издание на Евробарометър 300) ясно показва, че изменението на климата се възприема от голямо мнозинство анкетирани лица в Европа като много сериозен проблем, но много от анкетираните се оплакват от липса на информация и личните инициативи за противодействие на изменението на климата се свеждат по-скоро до прости мерки като разделно събиране на отпадъци или намаляване на потреблението на вода и енергия, за които не се иска съществена промяна в поведението в рамките на ежедневието;
ГП.
като има предвид, че е налице необходимата информация за проверка на собствените навици, свързани с мобилността, като например ползването на частен лек автомобил и алтернативни възможности за придвижване (ходене пеша, каране на велосипед или ползване на обществен транспорт);
ГР.
като има предвид, че изискванията и правилата на ЕС за опазване на климата помагат на местните и общинските ръководни органи за подобряване на качеството на живот в много градове на Европейския съюз и местните инициативи в големите райони допринасят решително за намаляване на емисиите на CO2 в ЕС;
ГС.
като има предвид, че не е задача на търговците на дребно сами да развият алтернативно поведение на клиентите при покупка, и че независимо от това предприятията като цяло, чрез търговските си модели и производствени процеси, биха могли да разпространят чрез персонала си в значително количество информация за правилно поведение по отношение на опазването на климата;
ГТ.
като има предвид, че до голяма степен липсва информация за потребителите относно климатичното въздействие на селскостопанските продукти, но целенасочените информационни кампании могат да повлияят върху поведението на потребителите и по този начин да се постигнат и цели, свързани със здравната политика;
ГУ.
като има предвид, че проблемът с изменението на климата не може да бъде разрешен без мащабно участие на населението по целия свят, и че следователно една от основните задачи ще бъде с всички възможни средства да се предостави на хората информацията, от която те имат нужда, за да спомогнат за разрешаването на проблемите и да се защитят когато възникнат трудности при адаптирането, които са неизбежни;
2050 – Бъдещето започва днес
ГФ.
като има предвид, че потребностите от ресурси за населението по света още днес превишават с една четвърт естествената възможност за възпроизводство на Земята и по този начин ще бъдат отнети условията за живот на бъдещите поколения;
ГХ.
като има предвид, че основите за бъдещите начини на производство и бъдещото поведение на потребителите се полагат в решаваща степен чрез настоящите политически решения, които изискват далновидност и водещо политическо начало, а от друга страна един по-устойчив начин на живот няма да бъде възможен без приноса на икономиката, науката, медиите, организираното гражданско общество и отделните граждани;
ГЦ.
като има предвид, че изменението на климата представляват глобален екологичен проблем, чиито причини са от структурен характер;
Водещи политически идеи
1.
Припомня горепосочената резолюция от 21 май 2008 г. и по-специално факта, че всички усилия за ограничаване на емисиите следва да имат за цел запазване на нива доста под целта за ограничаване на повишаването на глобалната температура до по-малко от 2°C, тъй като такова ниво на затопляне би оказало сериозно въздействие върху нашето общество и индивидуалния ни начин на живот и също така би причинило значителни изменения в екосистемите и водните ресурси; изразява дълбока загриженост поради факта, че голям брой научни доклади напоследък съдържат данни за това, че изменението на климата оказва както по-бързо, така и по-сериозно отрицателното въздействие, отколкото се предполагаше преди; във връзка с това призовава Комисията да следи внимателно и да анализира най-новите научни констатации с оглед на оценяването в частност на това дали целта на ЕС от 2°C все пак би постигнала целта да избегне опасното изменение на климата;
2.
Подчертава неотложната необходимост – следвайки хоризонтален принцип – глобалното затопляне и изменението на климата да бъдат включени като нови параметри във всички сфери и политики и да се вземат предвид причините и последиците от глобалното затопляне и изменението на климата във всяка относима област от законодателството на ЕС;
3.
Припомня по-специално необходимите цели при противодействието на изменението на климата и подчертава, в съответствие с препоръките от Четвъртия доклад за оценка на въздействието, изготвен от Междуправителствения комитет по изменение на климата, и от пътната карта от Бали, значението на това да се установи - за ЕС и другите индустриализирани държави, разглеждани като група, средносрочна цел за намаляване на емисиите на парникови газове с 25% до 40% до 2020 г., както и дългосрочна цел за намаляване на емисиите на парникови газове с най-малко 80% до 2050 г., в сравнение с 1990 г., като вниманието се съсредоточи върху ограничаване увеличаването на глобалната средна температура до 2°C в сравнение с нивото преди индустриалното развитие и по този начин се постигне 50% вероятност целта да бъде постигната;
4.
Подчертава, че въздействието на дадена нация върху климата не се ограничава с физическите емисии; настоятелно приканва ЕС да предприеме спешни мерки на место и в контекста на международните преговори за разработване счетоводни принципи, които да включват също така пълното въздействие на потреблението, в това число въздействието на международното въздухоплаване;
5.
Призовава Комисията да разгледа въглеродните отпечатъци на бъдещите европейски инициативи в областта на политиката, така че да гарантира постигането на набелязаните цели във връзка с борбата срещу изменението на климата на европейско равнище, като същевременно гарантира висока степен на защита за околната среда и общественото здраве;
6.
Подчертава политическите мерки и сътрудничеството на международно равнище (в това число регионалните многостранни споразумения) и на равнище ЕС и държави-членки, неколкократно предлагани от Парламента с цел борба срещу изменението на климата;
7.
Приветства приемането на пакета от законодателни мерки на ЕС (т.нар. законодателен пакет относно климата и енергетиката), с който се изисква едностранно намаляване на емисиите на парникови газове в ЕС с 20% и установяване на процедура за продължаване на усилията за постигане на намаляване на емисиите с 30% в съответствие с ангажиментите по бъдещото международно споразумение и за увеличаване с 20% на дела на възобновяемата енергия в енергийния микс на ЕС до 2020 г., и също така призовава държавите-членки на ЕС да прилагат тези законодателни мерки безпрепятствено и бързо; призовава Комисията да следи отблизо прилагането на пакета относно климата и енергетиката;
8.
Счита, че някои принципи, договорени в законодателния пакет относно климата, са също така от полза за целите на постигане на международно споразумение, по-специално задължителната линейна пътека за ангажиментите, поети от държавите с развита промишленост, диференцирането въз основа на емисиите, проверени през 2005 г., и режима на съответствие на годишния задължителен коефициент;
9.
Осъзнава задълженията си, произтичащи от водещата роля на Европейския съюз при международните преговори в рамките на РКООНИК на ниво COP (конференция на страните по РКООНИК) и MOP (среща на страните по РКООНИК), както и по време на други международни форуми като СТО, Световната банка и МВФ; посочва неотложната необходимост за ЕС и неговите държави-членки от изпълнение на целите на Протокола от Киото, за да може тази водеща роля да се изпълнява убедително;
10.
Споделя схващането, че разработката, приложението и износът на модерни екологични технологии допринасят едновременно за изпълнението на Лисабонската стратегия и целите на ЕС, свързани с Протокола от Киото, както и на други изисквания, свързани с опазването на климата, и изтъква, че с оглед постигане на амбициозните цели в областта на околната среда и икономическия растеж, Лисабонската стратегия и пакета относно климата и енергетиката следва да бъдат изцяло приложени;
11.
Настоятелно приканва Комисията и държавите-членки на ЕС да подкрепят призива на ООН за "Зелена нова сделка"; в светлината на финансовата криза, призовава за инвестиции, чиято цел да бъде устойчиво даване на тласък на икономическия растеж в тази посока, по-специално чрез насърчаване на екологосъобразните технологии, което същевременно ще подобри бъдещата конкурентоспособност на Европа и ще даде сигурност на работните места;
12.
В тази връзка изтъква, че предприемането на мерки за справяне с изменението на климата ще доведе до обществени промени, които ще допринесат за създаването на нови работни места и отрасли, за провеждане на борба срещу енергийната бедност и за преодоляването на зависимостта от внос на изкопаеми горива и осигуряването на социални ползи за гражданите; подчертава, че сътрудничеството на международно, регионално и местно равнище ще има високи изисквания ако трябва да се осъществи успешно тази цел;
13.
Наред с това е убеден, че борбата срещу изменението на климата може да бъде успешна само ако гражданите бъдат изцяло ангажирани в този процес и защитени по време на периода на преход към въглеродно неутрална икономика
;
следователно изтъква факта, че политиките за смекчаване и адаптиране ще подтикнат Европейския съюз към нов модел устойчиво развитие, което следва да насърчава неговия социален характер с оглед гарантиране на социалния консенсус;
14.
Подчертава необходимостта първо да се постигне рязко увеличаване на ефективността във всички сфери на ежедневието и успоредно с това да се сложи началото на преминаване към устойчив начин на производство и потребление при съзнателно щадене на ресурсите на базата на възобновяемите източници на енергия;
15.
Подчертава в тази връзка необходимостта да извърши проверка на съвместимостта на бюджета на Европейския съюз, както и на настоящите и бъдещите финансови инструменти с целите на европейската политика за опазване на климата и при необходимост да внесе корекции;
16.
Подчертава, че една успешна политика в сферата на изследователската и развойната дейност може да стане възможна едва чрез практическото приложение на нови технологии при осигурен пазарен достъп;
17.
Призовава за провеждане на проучване на миграционните тенденции, породени от изменението на климата, и на натиска, който те могат да упражнят върху местните услуги, за да се позволи планирането на дългосрочно управление на рисковете;
18.
Подчертава, че близа половината от световното население е под 25 годишна възраст и че днешните решения относно политиката за опазване на климата ще имат далеч по-сериозни последици за най-многобройното младо поколение в историята на човечеството;
Международното измерение: "Периодът след 2012 г.", външна политика по въпросите на климата и международна търговия
19.
Приветства решението, взето от СОР 14 и СОР/МОР 4 в Познан, да се премине от дискусии към реални преговори с оглед постигане на споразумение за периода след 2012 г. и приемането в тази връзка на работна програма за 2009 г.; приветства също така възложената задача на председателите за предлагане на преговорен текст, който да бъде разгледан по време на работното заседание през юни 2009 г.;
20.
Настоява Комисията и следващите председателства на Съвета да заемат водеща роля в международните преговори за приемане на споразумение за периода след 2012 г. и тези преговори да бъдат приключени до края на 2009 г., за да остане достатъчно време за ратифициране на бъдещо споразумение за опазване на климата и да се избегне прекъсването между отделните периоди за поемане на задължения;
21.
Подчертава, че новото споразумение относно изменението на климата под егидата на ООН трябва да се основава на принципа за "обща, но диференцирана отговорност ", при което индустриалните страни играят водеща роля, като намаляват своите национални емисии, а развиващите се страни също поемат ангажимент, в съответствие с Плана за действие от Бали, да предприемат подходящи мерки на национално равнище, в контекста на устойчивото развитие, които са подкрепени и осъществими - по начин, който може да бъде измерен, описан и проверен - чрез технологии, финансиране и изграждане на капацитет от индустриализираните държави;
22.
Приканва тези страни с развита промишленост, подписали РКООНИК, които още не са го сторили, да предложат отделни ангажименти за ограничаване на емисиите, като по този начин дадат своя принос за общите усилия за постигане на целта на конвенцията; приветства ангажимента, поет от развиващите се страни, към процеса на Рамковата конвенция на ООН по изменението на климата и отделните ангажименти и политики, приети от някои от тях;
23.
Настоятелно приканва бъдещата администрация на САЩ да отговори на очаквания и по този начин да допринесе, чрез приемане на национално законодателство, за ограничаването на емисиите на парникови газове и насърчаването на чистите технологии, както и чрез активно участие в международните преговори да допринесе за оформянето на амбициозната рамка за изменението на климата за периода след 2012 г.;
24.
Подчертава, че споразумението за периода след 2012 г. трябва да бъде съгласувано с други цели от международния политически дневен ред на ООН и на ЕС като опазване на биоразнообразието, Целите на хилядолетието за развитие или въпроси (ЦХР), свързани със сигурността, за да може да се използва политическото взаимодействие;
25.
Отбелязва приемането от страна на Комисията на нейното съобщение, озаглавено "Към всеобхватно споразумение в Копенхаген относно изменението на климата" ( COM(2009)0039 ), очертаващо позицията на ЕС при подготовката на Конференцията на ООН по въпросите, свързани с изменението на климата СОР 15 в Копенхаген;
26.
Призовава Комисията и държавите-членки да съставят външна политика в областта на изменението на климата и нееднократно да обърнат внимание на целите на ЕС за опазване на климата в ЕС и дипломатическите мисии на държавите-членки; от своя страна се ангажира нееднократно да повдигне въпроса за целите на ЕС за опазване на климата и да защитава тези цели в своите контакти с представители на парламентите на другите страни;
27.
Призовава Комисията и държавите-членки да включат в програмите, посветени на помощта за развитие, изискванията за намаляване на емисиите и мерките за адаптиране към последиците от изменението на климата, и/или да посочат тези изисквания в процеса на вземане на решения от страна на международните агенции за помощ за развитие, като по този начин чрез партньорства ангажират частния сектор, публичните органи и неправителствените организации в засегнатите страни или региони; подчертава, че е необходимо мобилизирането на допълнителни средства за оказване на помощ на развиващите се страни, за да се справят с предизвикателството, което представлява изменението на климата, и че новите инициативи в това отношение трябва да бъдат официално обвързани с процеса на Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата и с постигането на ЦХР; приветства създаването от страна на ЕС на Световен алианс за борба с изменението на климата (GCCA), който да оказва подкрепа за адаптирането към изменението на климата в бедните развиващи се страни, които са най-уязвими по отношение на него, и в тази връзка припомня своята резолюция от 21 октомври 2008 г., спомената по-горе;
28.
Приветства решението, взето от СОР 14 и СОР/МОР 4, за превръщането на Фонда за адаптиране в напълно действащ, като по този начин му се даде възможност за финансиране на проекти, започващи през 2009 г., и счита, че това е много важна първа стъпка за намиране на решение на загрижеността на развиващите се страни във връзка с финансирането на мерките за борба срещу изменението на климата в тези страни; приветства също така решението да се подобри равнището на инвестициите за трансфер на технологии чрез Стратегическата програма за трансфер на технологии от Познан;
29.
Приветства постигнатия напредък, дори ограничен, във връзка с проблема за допълняемостта и географското разпределение на Механизма за чисто изпълнение (МЧИ) и изисква от държавите-членки на ЕС, в съответствие с решенията от Познан, да закупят преференциално кредити от проекти в държави, приемащи по-малко от десет проекта, регистрирани по МЧИ, по-специално в най-слабо развитите страни, малките развиващи се островни държави и Африка, и да поемат разходите по утвърждаването на тези проекти;
30.
В тази връзка припомня, принципа за допълняемост, посочен в членове 6, 12 и 17 от Протокола от Киото и в Споразуменията от Маракеш, според който страните трябва да изпълнят повечето от поетите задължения за намаляване на емисиите на парникови газове на национално равнище, преди да се възползват от външни гъвкави механизми като МЧИ и СИ;
31.
Изтъква, че прекомерното използване на МЧР/СИ подкопава доверието в Европейския съюз при воденето на международни преговори в рамките на ООН и по този начин неговата водеща роля в борбата срещу изменението на климата; насърчава държавите-членки да бъдат отговорни и да сведат до минимум използването на МЧР/СИ и да осъществят по-голямата част действията за намаляване на емисиите в собствените им държави;
32.
Присъединява се към препоръките, изложени в доклада на Върховния представител за общата външна политика и политиката на сигурност и на Комисията на тема "Изменение на климата и международна сигурност" и подчертава необходимостта от изграждането на съответна превантивна дипломация на ЕС във връзка с климата на многостранна основа, за да могат аспектите на политиката за опазване на климата заедно с други фактори на международните отношения като увеличаване броя на населението и миграция поради промените в климата, изместване на живота от селата в градовете, енергийни потребности, нарастващи цени на енергията и недостиг на вода и хранителни продукти да бъдат включени в по-голяма степен в изграждането на международните отношения;
33.
Призовава ЕС и държавите-членки, в контекста на Европейската стратегия за сигурност и на Европейската политика са сигурност и отбрана, да предотвратяват, наблюдават и да предприемат действия за справяне с отражението на изменението на климата и произтичащите от него природни бедствия, засягащи гражданската защита и безопасността на хората, както и с възможните конфликти, причинени от промените във водните и земните запаси, произтичащи от изменението на климата;
34.
Призовава ЕС и държавите-членки да засилят съществуващото между тях и съответните развиващи се страни сътрудничество в областта на климата и да създадат нови партньорства, когато такива не съществуват, като предоставят значително увеличена финансова подкрепа за разработването и трансфера на технологии, защитата на интелектуалната собственост и институционалното изграждане на капацитет;
35.
Призовава Комисията и държавите-членки да дадат в най-голяма степен приоритет на енергийната ефективност и на възобновяемите източници на енергия в контекста на сътрудничеството за развитие;
36.
Призовава Комисията в рамките на отделните кръгове на преговорите със СТО и процеса "След 2012 г." да се придържа към взаимно съгласувани стратегии за водене на преговори по отношение на търговската и екологичната политика, за да представи достоверно пред партньорите в преговорите европейските цели за опазване на климата и разработените за тях инструменти и да разсее загрижеността във връзка с търговските бариери или други пречки в търговските отношения с трети държави, които не са приели задължителни цели за опазване на климата, както и да прилага принципа на взаимност в процеса на защитаване интересите на борбата срещу изменението на климата в на световно равнище;
37.
Призовава Комисията, Председателствата на Съвета и държавите-членки да играят водеща роля в процеса на водене на преговори за постигане на споразумение за периода след 2012 г., с цел гарантиране на успешното провеждане на преговорите във връзка с климата, целящи постигането на целта от "2ºC";
Енергетика
38.
Подчертава, че Европа се нуждае от ориентирана към бъдещето обща енергийна политика, основаваща се на солидарността между държавите-членки, както отношения в ЕС, така и във външните отношения, за да може да се гарантира висока степен на сигурност на снабдяването с енергия при спазване на принципите за устойчиво развитие, ефективност на ресурсите и неутралност по отношение на климата с оглед предотвратяване на евентуално прекъсване в доставките на енергия, като се предприемат мерки по отношение на изменението на климата и конкурентоспособността;
39.
Призовава ЕС да създаде Европейска общност за възобновяема енергия, която да бъдещата изследователска дейност и пилотните проекти в тази област, както и разработването на мрежата, за да се позволи оптималното въвеждане на възобновяемите енергийни източници;
40.
Призовава ЕС и неговите държави-членки да гарантират:
-
развитието на и инвестирането в европейска инфраструктура за пренос на енергия (включително така наречената "супермрежа"), необходима за гарантирането на разнообразието от енергийни източници за ЕС;
-
текуща научноизследователска дейност и развитие на пилотни проекти, свързани с ИКТ, децентрализирано производство и други нови достижения в областта на технологиите;
41.
Призовава ЕС и неговите държави-членки да осигурят политически насочвана и ръководена на пазарен принцип преходна фаза в енергийния микс, при която с активната подкрепа на публичния сектор в отделните държави-членки и на европейско равнище, при възможно най-висока степен на сътрудничество с други държави и международни организации, изкопаемите горива да се допълват постепенно с възобновяеми източници на енергия и по-късно да бъдат заменени с такива;
42.
Призовава държавите-членки да подкрепят чувството за лична отговорност сред регионите и гражданите и да насърчават със законни средства и данъчни облекчения все по-голямото използване на възобновяеми енергийни източници;
43.
Призовава държавите-членки чрез системи за амортизационни отчисления и механизми за данъчно стимулиране да мотивират доставчиците на електроенергия да извършват необходимата модернизация на електроцентралите на твърдо гориво, за да може по този начин да се повиши значително ефективността при конвенционалното производство на електроенергия;
44.
Призовава държавите-членки да осигурят мрежов достъп за децентрализирано произведена енергия, газ и електричество, да премахнат бариерите за достъп до пазара за иновативните доставчици на електроенергия в сектора на възобновяемите енергоизточници, както и да ускорят разширяването на двойно и тройно комбинирано производство на топло- и електроенергия на местно равнище и да го ориентират към средносрочни цели;
45.
Предлага, като ядро на европейската външна политика в областта на енергетиката, създаването на партньорства с трети държави в рамките на средиземноморския регион в областта на слънчевата енергия, които в своята начална фаза да генерират слънчева енергия и да я пренасят в Европейския съюз чрез кабели с високо напрежение и във втората фаза да поставят основата за производството на електричество и водород и по този начин да се премине към икономика, основаваща се на възобновяемите енергийни източници;
46.
Призовава ЕС, държавите-членки и икономическия сектор:
-
да инвестират в инфраструктура, мрежи и електропроводи за производството, преноса и съхранението на електричество, произведено от възобновяеми енергийни източници, и на водород;
-
да предложат на трети страни в рамките на енергийните партньорства програми за развитие на необходимите институции, инфраструктура, както и програми за обучение на местни специалисти и мрежов достъп за собствено потребление;
47.
Приканва държавите-членки съгласно възможностите на местно или регионално равнище да продължат да увеличават дела на енергията, добивана от вятъра, която чрез интензивното насърчаване вече се утвърди като форма на добиване на енергия, както и дела на водната енергия и геотермалната енергия в енергийния микс и да продължат да използват наличния потенциал за развитие и с помощта на европейските изследователски инициативи и координация чрез мрежи за върхови научни постижения;
48.
Подчертава огромния потенциал на използването на устойчивата биомаса за производство на енергия с цел намаляване на емисиите на парникови газове и призовава за създаване на европейска стратегия за използване на устойчивата биомаса за производството на електроенергия и газ, отопление и охлаждане;
49.
Призовава Комисията да представи пълен анализ на всички емисии по целия жизнен цикъл на отделните източници на биоенергия, за да се определи каква роля може да играе в бъдеще биомасата от остатъци и специално предназначени за това култури като източник на енергия; счита, че трябва да се проверят предимствата и недостатъците на възможностите за подобряване на горивната стойност на биомасата, произтичащи от нови селектирани култури или използването на биотехнологии, без предразсъдъци по отношение на резултатите;
50.
Счита, че комбинираното производство на топло- и електроенергия е ефективна, икономична възможност, щадяща околната среда;
51.
Признава различията в подхода на държавите-членки по отношение на атомната енергия и следователно призовава Комисията да отдели специално внимание на радиоактивните отпадъци и на завършването на техния цикъл с оглед на подобряване на безопасността;
52.
Счита, че изследванията в областта на техническата изпълнимост на ядрения синтез в ITER са първата стъпка в посока постигане на целта за търговско потребление на тази форма на енергия, и подчертава, че осъществяването на тази цел зависи в голяма степен от дългосрочните гаранции за финансиране на извършването подобни изследвания;
53.
Настоятелно приканва държавите-членки и ЕС да продължат в посока развиване на технологията на улавяне и съхранение на CO2 при електроцентралите, функциониращи с въглища и газ, като се създадат стимули за демонстрационни проекти и се насърчи изследователската дейност;
Биогорива
54.
Констатира, че определени начини на производство на биогорива могат да окажат въздействие върху цените на хранителните продукти, върху намаляването на биоразнообразието и върху обезлесяването, но същевременно отбелязва, че биогоривата трябва да се произвеждат отговорно и посредством доказуемо устойчив процес;
55.
Смята за неизбежно включването на развиващите се страни в дългосрочна стратегия за разработка и производство на биогорива, за да могат да бъдат проучени икономическите възможности за планиране и рентабилността, за гарантиране на достатъчна наличност и производство на храни, да се даде отговор на въпроса за устойчивото екологично развитие
,
в това число оценка на всички съответни въздействия
,
и не на последно място да се даде възможност за социално развитие и трайно повишаване на доходите, както и да се гарантира, че развиващите се страни получават знанията и уменията, които са им необходими, за да бъдат в състояние да отговорят на критериите на ЕС за устойчивост;
56.
Призовава Комисията и държавите-членки да продължат провеждането на изследователска дейност и разработването на съвременни биогорива, да гарантира, че са им отпуснати необходимите средства и да обвържат с определените цели за развитието;
57.
Призовава Комисията и държавите-членки да използват натрупания опит от разработването на критериите за устойчивост в рамките на ЕС, за да насърчават активно разработването на световен стандарт за биогоривата;
Енергийна ефективност
58.
Призовава Комисията да предложи задължителна цел от 20%-но увеличение на енергийната ефективност до 2020 г. и да приложи към това предложение конкретни временни цели за намаление на емисиите;
59.
Призовава за лансиране на широка информационна кампания за гражданите на местно равнище за повишаване на децентрализираната енергийна ефективност, при която на собствениците на сгради и жилища се предлагат снимки на отоплението с енергиен баланс и се правят предложения за финансиране на възможни мерки за модернизация по модела на микрокредитирането;
60.
Призовава Комисията и държавите-членки да предприемат активни действия за повишаване осведомеността по отношение на значението на информационните и съобщителните технологии за подобряване на енергийната ефективност , устойчивото развитие и качеството на живот на гражданите на ЕС;
61.
Призовава чрез изложения, информационни прояви и семинари да се създава ефект на взаимодействие между собствениците на недвижими имоти, доставчиците на финансови услуги, доставчиците на строително-ремонтни услуги и други стопански субекти в сектора на недвижимите имоти;
62.
Призовава за ясна европейска координация за разширяването на двойното или тройно комбинирано производство на топло- и електроенергия и интегрирането му в индустриални съоръжения с цел гарантиране на местни или регионални възможности за провеждане на мерки за опазване на климата при едновременно увеличаване на ефективността на енергопотреблението;
63.
Призовава Съвета на ЕС по икономически и финансови въпроси да въведе намален процент на изискуем ДДС за възобновяема енергия и за енергоспестяващи стоки и услуги; предлага по-специално държавите-членки да създават стимули за модернизация чрез намалени ставки за ДДС върху мерките за модернизация и използваната за тази цел техника, чрез отчитане на енергийната ефективност на сградите при определяне на данъка върху недвижимата собственост или чрез издаване на паспорти за енергийна ефективност;
64.
Предлага като система за стимулиране на модернизирането на отдадени под наем или аренда недвижими имоти намаляване на данъчните ставки при облагането на приходите от наем или аренда в съответствие с инвестиционните разходи за отоплителните и електрическите инсталации с възобновяеми източници както и за повишаване на ефективността;
65.
Като има предвид дългия живот на сградите, отбелязва, че е изключително важно новите сгради да бъдат построявани съгласно най-високите възможни стандарти за ефективност, съществуващите сгради да се модернизират съгласно съвременните стандарти и да се използва минимално количество на енергия от възобновяеми източници във всички нови или реконструираните сгради, нуждаещи се от отоплителни или охладителни инсталации;
66.
Предлага държавите-членки да подобрят и да разширят използването на сертификати за енергийна ефективност и да обвържат препоръките с финансови стимули;
67.
Призовава за минимални стандарти на ЕС за енергийна ефективност за новите и реконструираните сгради; призовава отговорните органи на местната администрация и професионалните сдружения в държавите-членки да утвърдят критерии за енергийна ефективност, насоки и национално законодателство или административни решения при новостроящи се сгради като основен критерий за архитектите и строителните инженери, заедно с нормативни актове в сферата на строителството относно степените на енергийна ефективност на новостроящите се сгради и основните дейности по възстановяване и да гарантират в този контекст чист и здравословен въздух вътре в тях;
68.
Изтъква необходимостта от включване на минимални критерии за енергийна ефективност в широкообхватна политика в областта на обществените поръчки за обществени сгради и услуги на национално, регионално и местно равнище, като средство за насърчаване на нововъведенията в областта на технологиите и за гарантиране на техния достъп до пазара;
69.
Изисква съществуващите изследвания относно въглеродния отпечатък и възможностите за намаляване на потреблението на енергия от Европейските институции да бъдат публично оповестени и леснодостъпни за потребителите на съответните интернет страници;
70.
Призовава Комисията и държавите-членки активно да подкрепят научните изследвания и технологичното развитие и демонстрация на осветителните технологии и интелигентните осветителни приложения и настойчиво да прокарват във външните и вътрешните обществени пространства въвеждането на осветление, което е енергийно спестяващо в по-голяма степен – като наблягат на високо ефективните диоди, излъчващи светлина;
71.
Отбелязва, че обновяването и подобряването на енергийната ефективност на високите сгради във форма на кула, по-специално в онези страни, в които подобни сгради представляват най-голямата част от пазара на жилища, е най-лесният начин за пестене на енергия и намаляването на емисиите на CO2; призовава Комисията да преразгледа и да увеличи съществуващата граница от 2% за структурните фондове, приложима при отпусканите средства за обновяване на високите сгради;
72.
Отбелязва, че в дългосрочен план целта в строителния сектор в Европа следва да бъде неутрални енергийни резултати в новите жилищни сгради до 2015 г. и в новите търговски и обществени сгради до 2020 г. и счита, че целта следва да се разшири и в дългосрочен план да обхване обновените сгради;
73.
Призовава Комисията да хармонизира нормативните изисквания за енергийна ефективност на електрическите и електронните уреди на всеки пет години в съгласно принципа за "водещия играч", да актуализира съществуващите програми за означаване или класове на енергийна ефективност на уредите и по този начин да се избегне предоставянето на погрешна информация на потребителите;
74.
Призовава Комисията да определи строги цели на равнище ЕС и да установи интегрирани индустриални политики, предназначени да осигурят достъп до пазара и усвояването на енергийно ефективни технологии, включително разработването на общи технологични цели (като пасивните къщи), по-голямо използване на стратегии за интегрирана политика като водещи пазари и "зелени" обществени поръчки и съответно нормативно регулиране по отношение на разработването на продукти и установяването на минимални стандарти;
75.
Призовава Комисията да прилага по същество забраната на устройства с високи загуби от поддържане на спомагателен режим и, като последваща стъпка в прилагането на директивата за екологичния дизайн Директива 2005/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 6 юли 2005 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към енергоемките продукти (ОВ L 191, 22.07.2005 г., стp. 29).
, да счете за задължително нейното прилагане при устройства, които разполагат с функция за изключване и да въведе задължителни режими за автоматично изключване и енергоспестяващи режими дори при съоръжения с големи двигатели и оборудване и машини за промишлени цели;
76.
Настоятелно приканва за бързо и строго прилагане на изискванията от 2006 г. относно инсталирането на "интелигентни" измервателни уреди, с които да се повиши осведомеността на потребителите по отношение на енергопотреблението и да се помогне на доставчиците на енергия по-ефективно да управляват търсенето;
Мобилност и логистика
77.
Констатира, че европейският икономически и обществен модел се базира на осигуряването на мобилност и наличие на лица и стоки съгласно основния принцип за времева ефективност, вместо да осигурява ефективност на ресурсите, и поради това в бъдеще е необходим комбиниран подход между тези два фактора;
78.
Призовава Европейската инвестиционна банка и неговото дъщерно финансово дружество за предоставяне на рисков капитал - Европейският инвестиционен фонд, значително да увеличат своята подкрепа за развитието на енергийната ефективност и възобновяемата енергия;
79.
Напомня на съответните стопански субекти, че и транспортният сектор също трябва да изпълнява целите на ЕС по отношение на климата – намаляване на CO2-емисиите до 2020 г. най-малко с 20% в сравнение с 1990 г. и ако съществува международно споразумение най-малко с 30%, и увеличаване на енергийната ефективност с 20% за същия период;
80.
Призовава за цялостен набор от политики, включващи взаимно допълващи се мерки за устойчива транспортна политика, които включват усъвършенстване на технологиите за изграждане на транспортни средства (екоиновации), по-широко използване на алтернативни енергийни източници за транспорт, създаването на разпределителни мрежи за чисти горива, увеличено използване на алтернативни форми на задвижване, интелигентен транспортен мениджмънт, промени в начина на управление и използването на леките автомобили, подобрена логистика, зелени коридори и ИКТ за транспорта, данък за емисиите на CO2 и модернизирането на обществения транспорт с цел постигане на целта на нулеви емисии, без да се пренебрегва увеличената нужда от мобилност; изтъква, че всичко това би могло да бъде насърчено с ясни преференции в областта на обществените поръчки;
81.
Счита, че трябва да бъде даден ясен приоритет на прилагането на принципа "замърсителят плаща" и призовава към пълно участие на всички видове транспорт при превръщането на външните им разходи във вътрешни; изтъква, че постигането на тази цел ще изиска адекватна икономическа среда, и следователно призовава държавите-членки за преразглеждане на съответните такси и мита;
82.
Приветства подробния списък на Комисията във връзка с емисиите в транспортния сектор (Greening Transport Inventory), в който са изброени съществуващите и необходимите в бъдеще законодателни мерки за осигуряване на устойчив растеж в транспортния сектор;
83.
Подчертава значимостта на инфраструктурните проекти за транспортния сектор; независимо от това призовава потенциалното въздействие върху климата да бъде отчетено в бъдеще при планирането, разработването и изграждането;
84.
Призовава Комисията и държавите-членки да използват потенциала на системите за сателитна навигация с оглед увеличаване на енергийната ефективност в транспортния сектор като подобрят управлението и организацията на транспортните потоци е по този начин предоставят информация в реално време във връзка с движението на стоки и лица и оптимизират избора на маршрути и видове транспорт;
85.
Изказва съжаление, че предизвикателствата възникващи при планирането на градската среда съгласно изискванията за ефективност на транспорта и опазване на околната среда, при което да се предвиждат пешеходни зони, пътища за велосипедисти и гъвкави връзки с обществения транспорт на много места изобщо не се вземат предвид или се отчитат твърде късно, или пък са взети само спорадични мерки;
86.
Призовава държавите членки и местните власти да:
-
предлагат гъвкави и взаимно съгласувани алтернативи по отношение на използването на леки автомобили и да разширят обхвата на схемите за мобилност, например чрез по-интензивно свързване на съществуващите мрежи на обществен транспорт между центъра и периферията и осигуряване на транспортно-технически приоритет на обществения пътнически транспорт в градските центрове чрез приемане на нормативни актове за движението по пътищата,
-
масирано да разширят и подобрят цялостното обслужване, като насърчат преминаването към по-екологосъобразни преводни средства, чрез ценови мерки и други стимули и чрез съществени инвестиции в необходимата инфраструктура, като по този начин направят обществения транспорт по-привлекателен,
а междувременно призовава за подобрения в интегрирането на системите за частен/индивидуален транспорт с интегрираната логистика на пътници/товари и обществен/колективен транспорт, и изразява убеждение, че инвестициите в железопътната инфраструктура трябва да вървят ръка за ръка с по-доброто железопътно обслужване;
87.
Подчертава значението на интелигентните системи за управление на трафика в интерес на комбинирането на различни видове транспорт и тяхното включване в транспортната политика на Общността, на държавите-членки, на регионално и на местно равнище, тъй като те водят до по-голяма сигурност и до по-екологичен транспорт; призовава за разработването и използването на интелигентни транспортни системи с оглед управляване на трафика и ограничаване на задръстванията по пътищата;
88.
Призовава ЕС и държавите-членки да работят в тясно сътрудничество с промишления сектор за осигуряване на необходимите пазарно-политически условия за превръщане на интелигентните транспортни системи, в частност по отношение на управлението на логистиката и безопасността (ERTMS, RIS, eCall), в част от транспортния мениджмънт;
89.
Призовава държавите-членки да насърчават комбинирането на различни видове транспорт чрез въвеждане на прехвърлими регистрационни номера по примера на вече съществуващите практики, като превърнат използването на железопътния превоз и енергоспестяващи автомобили за местна употреба при заминаването и на мястото на пристигане в по-привлекателна алтернатива за гражданите при осъществяване на дълги пътешествия;
90.
Приветства решението да определи, във връзка с неотдавна приетото законодателство, установяващо целите за емисиите на CO2 от автомобилите, дългосрочна цел за емисиите на CO2 от 95g CO2/km до 2020 г.;
91.
Подчертава потенциала на железопътния транспорт като енергийно ефективен транспорт с ниски емисии на СО2, както по отношение на товарния транспорт на дълги разстояния, така и по отношение на регионалния транспорт и транспорта до работното място на къси и средни разстояния, и иска подобни приоритети да бъдат отразени в критериите за подпомагане от егионалния фонд и кохезионния фонд;
92.
Приветства изграждането и разширяването в рамките на ЕС, както и в посока към съседните държави, на трансевропейските транспортни мрежи (TEN-T) и призовава държавите-членки възможно най-бързо завършат приоритетните проекти, и по-специално на тези от тях, които са най-благоприятни по отношение на климата, тъй като те са изключително важни за логистиката на товарния транспорт и устойчивата европейска транспортна политика;
93.
Подчертава голямата роля на вътрешните водни пътища за транспортирането на стоки; изтъква екологосъобразното естество на този сектор и факта, че той разполага с много свободен капацитет за превоз;
94.
Изразява съжаление, че независимо от обхвата, в интерес на транспортния сектор като цяло за осъществяване на пренасочване на транспортирането на голям обем товари към железопътните мрежи и вътрешните морски пътища, инвестициите за разширяване на железопътната мрежа са намалели през последните десетилетия;
95.
Подкрепя плана на Комисията за определяне, съвместно с държавите-членки, на специални морски магистрали, и храни големи надежди по отношение на способността на бъдещото европейско морско пространство без граници да насърчи морския транспорт в Европа и да даде тласък на неговата ефективност;
96.
Подкрепя предложенията на Комисията за увеличение на пристанищни такси и такси за престой на плавателни съдове въз основа на стойностите на отработените газове при корабите и осигуряване на електрозахранване на намиращите се в пристанищата кораби от сушата вместо чрез самите корабни генератори;
97.
Счита, че корабостроителниците и корабоплавателните компании трябва да обърнат сериозно внимание на новите технологии за увеличаване на ефективността като използване на високи корабни платна, системата за сгъстен въздух (Air Cavity System), използване на отделената топлина за производство на електроенергия, по-ефективни двигатели, по-добри профили на корпуса и греблата, по-точни метеорологични прогнози, позволяващи коригиране на курса или възможността за икономия на гориво чрез полагане на съответни покрития върху корпуса на плавателния съд;
98.
Призовава Международната морска организация да приеме вътрешна за сектора на корабоплаването цел за намаляване на емисиите и минимални технологични стандарти за прилагане на тези модерни технологии при строежа на нови кораби;
99.
Счита, че е необходим интеграционен подход в сектора на въздухоплаването, чрез който самолетната индустрия по света, въздухоплавателните компании и летищните оператори заедно да се ангажират за намаляване на емисиите възможно най-скоро и най-късно до 1 януари 2013 г.; счита, че интегрираният подход следва да обхване изследователските, технологичните и оперативните постижения, както и глобална схема за търговия с емисии, която следва да се основава на системата на ЕС за търговия с емисии за въздухоплаването;
100.
Призовава настоятелно ЕС и държавите-членки, преди привеждането в действие на схемата за търговия с емисии в сектора на въздухоплаването, възможно най-ефективно да изпълняват и да разширяват общото европейско въздушно пространство и проекта SESAR, за да превърнат в приоритет изграждането на функционални и гъвкави блокове във въздушното пространство и по-гъвкавото използване на въздушното пространство като цяло, за да може да се използва веднага наличния потенциал за намаляване на емисиите и да се постигне до 12% намаление на разхода на гориво от самолетите;
101.
Призовава ЕС и неговите държави-членки да осигурят необходимата подкрепа за изследователската и развойната дейност във връзка с най-новите транспортни технологии, щадящи околната среда, като водорода, електричеството, горивните клетки, хибридните или съвременните биогорива за задвижване и алтернативни материали, нови технологии и информационни технологии, които да намалят теглото и да увеличат ефективността на превозните средства;
102.
Призовава производителите на задвижващи системи и двигатели за транспортния сектор съгласно стандартите "Eвро 6", но и извън техните рамки, да работят съвместно за постоянно подобряване на ефективността на техните машини, да приемат вътре в сектора цели за значително повишаване на ефективността и да продължат изследванията относно използването на алтернативни горива, за да могат по този начин да допринесат за по-устойчив растеж в отрасъла;
103.
Призовава автомобилните производители да преминат към произвеждането на серии с по-малки размери, с по-леко тегло и по-ефективни модели, за да направят възможна мобилността в индивидуален аспект при ограниченията, наложени от изменението на климата и ограничените петролни запаси;
104.
Отправя покана към оръжейната индустрия също да работи за повишаване на ефективността на произвежданите от нея двигатели и задвижващи системи и да извърши проучване на възможностите за използване на алтернативни горива;
105.
Призовава Европейския съюз и неговите държави-членки да приемат рамка на Общността в подкрепа на използването на водород, въз основа на възобновяемите източници на енергия, за да се гарантира, че производството на превозни средства, задвижвани с водород, бързо ще се ускори; счита, че рамката следва да разгледа въпросите за увеличаването на подпомагането от бюджета на ЕС за водородните приложения за крайна употреба, предвиждането то страна на държавите-членки на подпомагане разгръщането на водородните приложения чрез финансови мерки като данъчни облекчения и създаване на ранни пазари чрез поръчки на превозни средства с нулеви емисии в правителствените служби;
106.
Призовава Комисията до 2010 г. да изготви доклад за ограниченията, които все още съществуват относно каботажа и други фактори в Европейския съюз, които са причина за празни курсове и загуба на ефективност на вътрешния пазар; вярва, че ефективната и ефикасната логистика на товарния транспорт, използвана като съставна част на транспортната система на ЕС, са ключът към устойчивата мобилност в Европа, икономическата ефективност и конкурентоспособност, оптималното използване на енергийни източници, създаването на работни места, опазването на околната среда и борбата срещу изменението на климата;
Туризъм и културно наследство
107.
Изразява загриженост, че културното наследство и традиционните пейзажи в Европа са застрашени от екстремните климатични явления и изменението на климата в дългосрочен план, и призовава държавите-членки да съставят единен списък, координиран на европейско равнище, на европейските паметници на културата, застрашени от изменението на климата;
108.
Призовава Комисията, държавите-членки и регионите към всеобхватни корективни и превантивни мерки в чувствителните към промени в климата сезонни туристически местности, които не предлагат никакви истински алтернативи, като например осигуряване на водоснабдяването, защита от горски пожари, предприемане на превантивни мерки срещу топенето на ледниците или подобряване на бреговата защита, за да се отчете икономическото значение на туризма и да се създаде необходимата инфраструктура за работни места и доходи, като по този начин се предотврати възникването на значителни икономически щети по веригата за създаване на стойност;
109.
Смята продължаващата експанзия на туризма в някои региони за зависима от икономиката и допустима от екологична гледна точка, само ако очакваните въздействия на изменението на климата като например остър недостиг на вода, сняг или топене на ледниците се вземат предвид при бъдещото развитие на конкретното място;
110.
Призовава сектора на туризма заедно с местните органи на публичната администрация и икономическите сдружения да работят по интегрирани стратегии с цел намаляване на емисиите и повишаване на енергийната ефективност в сектора, преди всичко по отношение на транспорта и хотелиерството, както и да планират мерки за насърчаване на екотуризма в това число развиване на социалния туризъм, спортния туризъм или културния туризъм и елитните туристическите дестинации, които зачитат и опазват околната среда;
Схема за търговия с емисии и промишлени емисии
111.
Призовава за включване на проверки на работното място във връзка с изменението на климата в стандартите за докладване на дружествата с цел укрепване на прозрачността при наблюдението на политиките в областта на околната среда и намаляването на емисиите;
112.
Изисква всички търговски и нетърговски субекти да предоставят ежегодно публичен отчет относно размера на емисиите на парниковите газове, мерките, предприети за намаляване на парниковите газове, дейностите, предприети за преквалификация на служителите (в случай на закриване на предприятие, дължащо се на доказано изместване на въглеродни емисии), и приходите, получени чрез действия в рамките на схемата за търговия с емисии; призовава Комисията да наблюдава тези дейности и да докладва на Парламента относно напредъка, постигнат от промишления сектор при ограничаването на емисиите;
Земеделие и животновъдство
113.
Призовава Комисията да разгледа въпроса, без да го предрешава, за изричното включване на земеделието в една бъдеща интегрирана европейска политика за опазване на климата и формулирането на цели за намаляване на емисиите на парникови газове, включително метан и азотен окис, в сектора на земеделието при изчерпване на целия наличен потенциал от възможности;
114.
Посочва, че оптимизираното стопанисване на земеделските площи повишава хумусното съдържание на почвата и че земеделските площи чрез по-добро управление на засяването им и избягване на неозеленени площи могат да допринесат в по-голяма степен за съхранението на въглерода;
115.
Застъпва становището, че оптимизирането на съхранението и използването на минерални торове може да даде съществен принос за намаляване на емисиите на азотен окис; изисква в тази връзка да продължава да се засилва използването на торенето с органична маса вместо с минерални торове;
116.
Призовава за провеждане на икономически анализи на рентабилността на определени регионални земеделски практики при различни климатични условия, за да бъдат установени възможностите за адаптиране и улесняване на прехода към други култивирани сортове;
117.
Счита, че земеделските практики трябва да отчетат изменението на климата, и призовава за финансиране в областта на изследователската дейност и развитието на нови и по-екологосъобразни методи на отглеждане и управление на земеделските стопанства; призовава също така за провеждане на изследователска дейност в областта на новите технологии и за развитие на тези технологии, включително биотехнологиите при отглеждането на семена и растения, в зеленото генно инженерство и растителна защита, и призовава за политика за опазване на климата в областта на земеделието която да включва семинари и образователни програми, пилотни схеми и нови умения и знания за управление на земята и водите за земеделските производители;
118.
Признава, че на отглеждането на зърнени култури и соя, като фураж за животни, се дължи значителна част от емисиите на парникови газове; припомня доклада на Организацията по прехрана и земеделие на ООН (ФАО), озаглавен "Дългата сянка на животновъдството" от ноември 2006 г., в който се заявява, че животновъдството е отговорно за 18% от емисиите на парникови газове в световен мащаб;
119.
Призовава за преразглеждане на фуражите в производството на мляко и месо и евентуалното им подобряване, с цел да се постигне намаляване на образуването на метан в търбуха на преживните животни; призовава всички мерки, свързани с храненето и отглеждането в сектора на животновъдството да подлежат на оценка на въздействието върху здравето и хуманното отношение към животните, както и такива мерки да не се прилагат, в случай че те водят до неблагоприятни последствия за засегнатите животни;
120.
Вижда в разширяването на инсталациите за биогаз за енергийни цели чрез преработка на оборски тор важен икономически и екологичен принос към намаляването на емисиите на метан в животновъдството;
Горско стопанство
121.
Смята, че бъдещата европейска политика за опазване на климата трябва да има за цел както запазването на тропическите гори и останалите все още бореални гори, така и поддържането и повторното залесяване на европейските гори; посочва важната роля, която могат да играят защитни горски пояси около градските зони и промишлените центрове;
122.
Застъпва становището, че за целите на действителното намаляване на емисиите чрез избягване на разрушаването на горите е необходимо РКООНИК да разработи трайна компенсационна схема в горското стопанство и изисква създаване на ясни икономически стимули за трайното опазване на джунглите и големите горски площи чрез устойчиво ползване, при което ползата трябва да се измерва много повече с това какви "еко-услуги" и социални функции са изпълнени като цяло;
123.
Призовава във връзка с глобалния пазар на CO2 да бъдат предложени икономически стимули предимно на онези страни, които все още разполагат с големи естествени горски площи, за тяхното опазване чрез ежегодно признаване на натрупания въглерод в строго защитени гори; предлага да бъде обърнато внимание на въпроса дали има смисъл в тази връзка вниманието да бъде съсредоточено единствено върху тропическите гори;
124.
Призовава ЕС в сътрудничество с международната общност да изгради въздушни и сателитни системи за проследяване и необходимата инфраструктура за гарантиране на трайното опазване по-специално на тропическите гори; предлага учредяване на глобален фонд за изграждане на системите за проследяване под егидата на Световната банка;
125.
Смята, че глобалните системи за проследяване, предназначени за защита на горите, ще имат успех, само когато успоредно с това се създадат и поддържат трайно необходимите институционални условия и административно-технически органи с квалифициран персонал;
126.
Изтъква в тази връзка необходимостта чрез програми за наблюдение в европейските гори да се откриват на ранен етап евентуални вредители и да се определи научно опасността по отношение на гористите местности, изложени на горещи вълни, горски пожари и суша, за да могат да се вземат съответни мерки за опазване на горите;
127.
Смята, че националните подробни списъци за горите на държавите-членки са важен източник на информация за провеждането на анализ на общото състояние на европейските гори и тяхното значение за задържането на CO2 ; призовава Комисията не само да ускори изготвянето и обработката на събраните данни от държавите-членки, но и да се възползва от съществуващите в държавите-членки най-добри практики;
128.
Отбелязва, че въз основа на характеристиките на жизнения му цикъл дървесината по принцип може да бъде "по-зелен" избор за строителството от стоманата и бетона, тъй като запечатва въглеродния диоксид, изисква много по-малко енергия за производство, и страничните му продукти могат да бъдат използвани за производство на възобновяема енергия; установява, все пак, че това изисква използваният дървен материал да е бил изсечен при спазване на изискванията за устойчивост, което в наши дни често не е така; следователно призовава ЕС бързо да приеме законодателство, с което да се сведе до минимум риска от пускане на незаконно и неустойчиво изсечен дървен материал на пазара в ЕС;
129.
Изтъква богатия набор от възможни употреби и редицата ползи,за които горите могат да допринесат; призовава ЕС да определи критерии за устойчивото използване на биомаса;
130.
Подчертава, че в ЕС следва да се прилага устойчиво управление на горите, което използва много широки социални, икономически и екологични цели; отбелязва, че устойчивото управление на горите се стреми в дългосрочен план да повиши складирането на въглерод в горите; отбелязва също, че младите, растящи и добре управлявани гори понижават съдържанието на въглерод и следователно счита, че в областите, в които горите се изсичат, следва да се предвидят нови засаждания, които да заместят отсечените дървета; счита, че едновременно с това по-старите гори следва да бъдат защитени, тъй като имат жизненоважна роля за запазването на биологичното разнообразие;
Опазване на почвата
131.
Препоръчва разширяване на обхвата на научните изследвания и следене на състоянието на почвата с цел своевременно противодействие на ерозията, загубата на полезни площи и биологичното разнообразие;
132.
Призовава Съвета да приеме общата си позиция като вземе предвид позицията на Парламента от 14 ноември 2007 г. относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за създаването на рамка за защита на почвите и за изменение на Директива 2004/35/ЕО ОВ C 282 E, 6.11.2008 г., стр. 281.
(Рамкова директива за почвите)с оглед въвеждането на истински общностен инструмент за борба срещу последиците от обезлесяването, ерозията и превръщането на земите в пустиня;
133.
Призовава държавите-членки да утвърдят политика за опазване на почвата чрез подходящи методи за обработка на почвата, при които се вземат предвид значението на почвените органични вещества за плодородието, капацитетът на водозадържане и способността на почвите да задържат въглерод, и да разгледат възможностите за използване на биологични въглища;
134.
Посочва в тази връзка значението на екосистемите за избягване и ограничаване на почвената ерозия, разтопяването на вечния лед, превръщането на земите в пустиня, проникването на чужди видове и горските пожари;
Водно стопанство
135.
Счита, че интегрираното управление на водни ресурси трябва да включва стратегии за подобряване на ефикасното използване на вода, пестенето на вода, за рационализиране и ограничаване на потреблението на вода и за подобряване на информираността на потребителите относно устойчивото потребление на вода, и да дава отговор както на въпроси, свързани със събирането и съхранението на дъждовна вода в естествени и изкуствени резервоари, така и на въпроса за риска и въздействието на наводненията и сушата; счита, че следва да бъдат насърчавани действия за установяване на ефективна йерархия на употребата на вода и припомня, че ориентирането на подход, основаващ се на търсенето, следва да се предпочита при управлението на водните ресурси;
136.
Призовава Комисията да поеме важна трансгранична координираща роля при стопанисването на водите, в частност чрез изграждане на мрежи и финансиране на изследванията за създаване на нови технологии за обезсоляване на морска вода, нови напоителни системи и за потреблението на вода в селското стопанство и в градовете, както и за подпомагане на пилотни проекти за намаляване на щетите от суша или наводнения;
137.
Счита, че с оглед на предоставянето на подходящи стимули за ефективно използване на водните ресурси, държавите-членки следва, при прилагането на политиките си относно водата, да вземат предвид принципите за възвръщаемост на разходите за водните услуги и принципа "замърсителят плаща";
Рибно стопанство
138.
Подчертава, че някои настоящи практики в рибното стопанство допълнително отслабват съпротивителните способности на рибните запаси и морските екосистеми по отношение на въздействията на изменението на климата; в тази връзка приветства решението на Комисията да определи квоти за улова при промишления риболов въз основа на критерия за устойчивост, и настоява Комисията и засегнатите държави-членки да спазват предложените квоти;
139.
Споделя изрично схващането, че един подробен рамков план за моретата, какъвто е предвиден в Рамковата директивата за морска стратегия Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 юни 2008 г. за създаване на рамка за действие на Общността в областта на политиката за морска среда (Рамкова директива за морска стратегия) (ОВ L 164, 25.06.2008 г., стp. 19).
, е необходим за по-доброто и по-устойчивото стопанисване на морските райони и ресурси; предупреждава, че европейските защитени морски зони в противен случай биха се превърнали в последни оазиси на биологичното многообразие в един безжизнен и празен океан;
140.
Застъпва становището, че екологичните промени, причинени от изменението на климата, могат да доведат до необходимостта от преместване на аквакултурите, което води до отрицателни икономически последици за съответните райони; предупреждава обаче, че евентуалното преместване на аквакултури може да има отрицателно въздействие върху засегнатите екосистеми и изисква в тази връзка задължителна оценка на въздействието;
Преработка на отпадъците и управление на ресурсите
141.
Вижда в йерархията на отпадъците ядрото на европейската политика по отношение на отпадъците; приканва Комисията да предложи цели за процентно намаляване, повторно използване и рециклиране на отпадъците; изисква при необходимост целите да бъдат преразглеждани и засилвани;
142.
Констатира, че предотвратяването на образуването на отпадъци, например чрез оптимизиране на опаковките, е най-добрата възможност да се намалят преките емисии в сектора; все пак подчертава, че предотвратяването на образуването на отпадъци в дългосрочен план изисква промяна в методите на производство и навиците на потребителите;
143.
Подчертава, че разделното събиране на биологични отпадъци и рециклиране на материалите в значителна степен допринасят за избягване на преките емисии от депата;
144.
Счита за уместно по отношение на намаляване на преките емисии от сектора на отпадъците избягването на транспортиране на несортирани отпадъци на дълги разстояния; споделя мнението, че по тази причина трансграничното транспортиране на смесен битов отпадък на територията на ЕС трябва да се сведе до минимум; счита , че трябва да се води борба срещу нелегалния износ на подлежащ на рециклиране материал, за да се избегне "износът на емисии" и да бъдат задържани ценни суровини на територията на ЕС;
145.
Счита, че държавите-членки - след период на поетапно спиране ("рhasing-out") - в средносрочен план трябва изцяло да се откажат от депонирането на несортирани битови отпадъци, тъй като по-доброто използване на капацитета на наличните системи за рециклиране или изграждането на напълно нови системи ще подобри цялостната преработка на отпадъците и ще използва наличния потенциал за намаляване на емисиите на парникови газове с помощта на наличната техника; призовава в тази връзка за задължително улавяне на метан за производство на топлинна енергия в съществуващите депа;
146.
Вижда в използването за енергийни цели на остатъчни отпадъци в специализирани енергийни инсталации и в използването на предварително сортирани отпадъци, най-вече с последващо комбинирано производство на топло- и електроенергия при стриктен контрол върху емисиите, възможност за добив на енергия с висок коефициент на полезно действие, която може да се използва надеждно за намаляване на непреките емисии на парникови газове и да замени изкопаемите горива;
147.
Счита, че е от съществено значение да се засили изследователската и развойната дейност в областта на преработката на отпадъците и управлението на ресурсите, и подчертава необходимостта от незабавно прилагане на нови иновационни технологии в тази област;
148.
Вижда в контекста на преговорите във връзка със споразумение за периода след 2012 г. и включването на трети страни по-последователен начин за прилагане на европейските стандарти за преработка на отпадъци, с което се дава възможност целите на политиката за развитие – като например по-добро опазване на човешкото здраве и на околната среда – да бъдат обвързани с нови икономически възможности и положителен принос към глобалното изменение на климата;
149.
Призовава Комисията проучи възможностите за включване на сектор "Отпадъци" в търговията с емисии и на съвместимостта на проектите, свързани с Механизма за чисто развитие (МЧР);
Мерки за адаптиране
150.
Припомня исканията, изложени в своята гореспомената резолюция от 10 април 2008 г. и призовава Комисията да публикува незабавно обещаната от нея бяла книга за създаване на координирана рамка на ЕС за планиране на мерки за адаптиране;
151.
Подчертава значението на публикуването от страна на Комисията на Зелена книга относно териториалното сближаване, която изтъква необходимостта от интегриран подход спрямо секторните политики, така че да се подобри комбинираното териториално въздействие на политиките на ЕС, националните и регионални политики; следователно призовава за подобряване на процедурите, свързани със структурните фондове, така че те да могат да допринесат в по-голяма степен за мерките в областта на климата;
152.
Подчертава, че тъй като принципът на субсидиарност трябва да се зачита надлежно и като се има предвид колко е важно да се признае ключовата роля на органите на регионално и местно управление, по-специално в най-уязвимите райони, като например планинските и крайбрежните райони, действията на равнище ЕС са от съществено значение за изграждането на устойчивост на биологичното разнообразие чрез укрепване на мрежата Натура 2000 и интегрирането на ефективни мерки за адаптиране в политиката на ЕС за сближаване, селскостопанската политика и морската политика;
153.
Отново подчертава необходимостта от последователност и цялостна координация на мерките за адаптиране на равнище ЕС, както и от търсене на възможно поле за взаимодействие, включително в съответствие с международни споразумения, отнасящи се до региони или територии, по които Европейската общност е страна; поставя повторно искането си за координирана рамка на ЕС за планиране на мерки за адаптиране;
154.
Подчертава координиращата роля на ЕС, в частност при изграждането на автоматично или продължително наблюдение на замърсителите и системи за ранно предупреждение за горещи вълни, периоди на продължително замръзване и наводнения, както и при подобряване на систематичното събиране на данни за здравеопазването, заболяванията, метеорологичните условия, околната среда и статистическите данни;
Здравеопазване
155.
Подчертава, че е от изключително значение придобиването на специфичен опит в областта на последиците от изменението на климата за човешкото здраве, особено във връзка с някои заразни и паразитни болести;
156.
Подчертава, че изменението на климата ще изиграе ключова роля за увеличението на някои болести в резултат на неизбежните промени в природните екосистеми, които ще засегнат, наред с другото, животни, растения, насекоми, протозони, бактерии и вируси;
157.
Подчертава, че тропическите болести, разпространявани чрез паразити или комари, както и други патогенни агенти, обичайно срещащи се в тропическите райони, могат да се появят на по-високи географски ширини и по-висока надморска височина, като по този начин се превръщат в нова заплаха за хората;
158.
Подчертава, че въпреки че основната цел на програмата за обществено здравеопазване за периода 2008 – 2013 г. е да се въздейства върху факторите, които традиционно определят здравето (диети, тютюнопушене, употреба на алкохол и наркотици), следва също така да се обърне внимание на някои нови предизвикателства за здравето и да се посочат определящите екологични фактори, произтичащи от изменението на климата;
159.
Подчертава координиращата роля на ЕС и на Европейския център за профилактика и контрол на заболяванията при предоставянето на съвети на широката общественост относно избягването на болести, разпространявани чрез насекоми, чрез използването на защитни дрехи, мрежи против насекоми за легла и препарати, отблъскващи насекомите, както и продукти за контролиране на насекомите;
160.
Подчертава като възможни мерки събирането и оценката на данни във връзка с въздействието на изменението на климата върху човешкото здраве, засилване на готовността за справяне с природни бедствия, на общественото здравеопазване и превенцията при бедствия, насърчаването на мерки за защита на здравето във всички сектори и мерки за повишаване на осведомеността, по-специално чрез предоставяне на информация на обществеността относно новите опасности за здравето, предупреждения и конкретни указания за избягване излагането на вредни въздействия, по-специално във връзка с болести, пренасяни от насекоми и горещи вълни;
161.
Счита, че са необходими изследвания в областта на медицината и фармацевтичния сектор, за да се разработят лекарства и ваксини за новите болести, които следва да бъдат предоставени на достъпна цена на всички засегнати групи от населението;
162.
Подчертава значението на зелените зони в градските райони , качеството на въздуха и улавянето на въглерода и за общественото здравеопазване и за борбата срещу изменението на климата; призовава Комисията, държавите-членки и органите на местно управление да запазят съществуващите и да развият нови зелени зони в градските райони;
Растеж и заетост
163.
Счита, че Европа има чудесна изходна позиция в глобалното икономическо съревнование за намаляване на емисиите и трябва да се възползва максимално от тази ситуация, за да даде началото на иновационен тласък, който в духа на Лисабонската стратегия да създаде нови и конкурентноспособни предприятия и работни места в областта на чистите технологии, енергията от възобновяеми източници, екологосъобразните предприятия и екологосъобразните умения, за да се уравновеси евентуалната загуба на работни места в секторите, предизвикващи високи емисии на CO2; призовава Комисията и държавите-членки да установят структурните промени, предизвикани от прилагането на политики в областта на изменението на климата, и призовава Комисията периодично да предлага мерки за подпомагане на най-засегнатите групи от населението;
164.
Предупреждава да не се изпуска поради песимизъм икономическият шанс, който предлагат изменението на климата и политическите мерки за борба срещу него, като подчертава положителната роля на социалните партньори, които ще бъдат пряко включени в стимулирането на икономиката, и възможностите за преквалифициране и наемане на работници, засегнати от мерките по адаптиране и смекчаване на последствията от изменението на климата; счита, че общественият и социален консенсус ще бъде от ключово значение в глобалната конкуренция за ефективност, иновации, суровини, технологии на бъдещето и пазари;
165.
Застъпва становището, че потенциалът за растеж и заетост може да се използва изцяло, само когато едновременно се осигурява пазарен достъп и се премахват бюрократичните пречки за прилагане на наличните технологии;
166.
Отправя покана към държавите-членки да извършат проверка на наличните нормативни разпоредби за тяхната съвместимост с целите на политиката за опазване на климата и да разработят механизми за стимулиране, които да улеснят преминаването към икономика с ниско количество на емисии на въглерод;
167.
Отправя покана към социалните партньори и партньорите в колективното трудово договаряне в държавите-членки и на равнище ЕС да разработят общи икономически стратегии за всеки сектор с цел установяване и стратегическо използване на наличния потенциал, където такъв съществува;
Насърчаване на технологии на бъдещето
168.
Споделя становището, че трябва да се въведе и осъществи комбиниран подход, включващ намаляване на емисиите и независим от това процес на технологично обновление в рамките на интегрираната европейска политика за опазване на климата с цел осигуряване на ресурси за бъдещите поколения;
169.
Счита, че именно поради неутралния по отношение на технологиите подход на ЕС въпросите, свързани безопасното за околната среда прилагане на улавянето и съхранението на въглерод, трябва да бъдат подложени на обширна дискусия с участието на частни и държавни заинтересовани страни, без да се подхожда с предубеждение към резултата; застъпва се за подкрепа на международното сътрудничество с цел насърчаване на трансфера на технологии, най-вече с държавите в преход към пазарна икономика, които все още разчитат на местния добив на въглища за осигуряване на гориво;
170.
Смята, че е необходимо значително финансово подпомагане на дългосрочни изследователски и развойни проекти, за да бъдат разработени технологии от следващи поколения и да се даде възможност за необходимото увеличаване на мащабите;
171.
Настоятелно приканва страните по РКООНИК да признаят улавянето и съхранението на CO2 за трансфер на технологии в рамките на Механизма за чисто изпълнение (МЧИ) от Споразуменията от Маракеш към Протокола от Киото;
172.
Призовава ЕС и държавите-членки да отговорят на възможните скептични нагласи или загриженост от страна на гражданите във връзка с прилагането на метода на улавяне и съхранение на CO2, като предприемат мерки в областта на изследванията и повишаването на информираността на обществото;
173.
Предлага интегрираната европейска политика за опазване на климата да се погрижи за предложения за основни механизми за стимулиране и мерки за подпомагане, за да може да започне необходимото технологично обновление, да се намалят текущите разходи за скъпи, но нови технологии и в бъдеще да се поставят и реализират по-строги цели за намаляване на емисиите;
174.
Препоръчва държавите-членки да разгледат начините за ускоряване на прилагането на чисти и енергийно ефективни технологии, като например преките субсидии за потребители, инвестиращи в технологии, например слънчеви панели, помпи за топъл въздух, водни помпи и уреди за по-чисто горене;
175.
Предлага за тази цел успоредни мерки, като участие на икономисти, инженери и представители на частния сектор в един институционализиран и успоредно провеждан "процес Киото-плюс ", в духа на успешния метод на Протокола от Монреал за защита на озоновия слой;
176.
Призовава за учредяване на европейски фонд за изменението на климата, който да бъде финансиран от доходите от системата за търговия с емисии, и/или на съответни фондове в държавите-членки, които да се финансират от част от приходите, получени от търговията с емисии, и вижда в това възможност за осигуряване на капитал за финансиране на бъдещата политика за опазване на климата, чиито конкретни мерки и необходимите за изпълнението им инвестиции днес могат да се планират само отчасти;
177.
Предлага този капиталов запас да се използва на капиталовия пазар с цел осигуряване на възвръщаемост към стопанските субекти и (ре)инвестиране в технологии на бъдещето, като по този начин пазарът ще определи кои технологии да се използват в бъдеще за постигане на средносрочните и дългосрочните цели за опазване на климата, вместо това да се регламентира със закон;
178.
Настойчиво подчертава, че в дългосрочен план ефективните решения на проблема с изменението на климата ще дойдат и от научни иновации както в областта на производството, разпространението и използването на енергия, така и в други свързани области, които ефективно ще ограничат производството на парникови газове, без да създават съпътстващи екологични проблеми;
179.
Подчертава значението на Седмата рамкова изследователска програма за развитието на чисти форми на енергия и призовава Съвета и Комисията да подкрепят този приоритет и в следващите рамкови изследователски програми;
Интелигентни компютърни системи и информационни и комуникационни технологии (ИКТ)
180.
Предлага на следващите председателства на Съвета по време на председателството да превърнат темата на бъдещето "Информационни и комуникационни технологии" и тяхното значение за предотвратяването на изменението на климата и адаптирането към него в един от своите приоритети;
181.
Призовава ЕС и държавите-членки да насърчават тестването, валидирането, въвеждането и разпространението на компютърни и ИКТ-методи за дематериализирането и мащабното укрепване на енергийната ефективност – преди всичко чрез подобряване на логистиката в товарния пазар чрез заместване на материалното пътуване с теле- и видеоконферентна връзка, подобряване на електропреносните мрежи, сгради с оптимизиран разход на енергия и интелигентно осветление – в сътрудничество с индустрията, потребителите, органите на властта, висшите учебни заведения и изследователските институти;
Финансиране и бюджетни въпроси
182.
Подчертава като орган, отговарящ за бюджета заедно със Съвета, да превърне изменението на климата и мерките за предотвратяването им във върховен приоритет при следващата многогодишна финансова рамка;
183.
Призовава Съвета да се занимае с проблема на неизползваните целеви средства от бюджета на ЕС, за да могат тези средства да се използват евентуално за целите на политиката за опазване на климата;
184.
Призовава Комисията да изготви подробен списък на всички съществуващи финансови инструменти и тяхното значение за европейските цели за опазване на климата и въз основа на този "климатичен одит" да разработи предложения за бъдещата финансова рамка, за да могат да бъдат адаптирани бюджетните линии към необходимите изисквания на политиката за опазване на климата, като не се изключва възможността за създаване на нови фондове и следователно за предоставянето им на нови средства;
185.
Счита, че ЕС трябва да поеме финансово-политически ангажимент както в основните сфери на подпомагане и разработване на технологии за борба с изменението на климата и помощ за развитие във връзка с тях, така и за подпомагане на трансгранични мерки за адаптиране, повишаване на ефективността и оказване на помощ при природни бедствия съгласно принципа за солидарност, възприет от ЕС;
186.
Припомня постигнатото споразумение във връзка със законодателния "пакет относно климата и енергетиката" за доброволно заделяне на 50% от постъпленията от търговията с квоти за емисии за финансиране на политиките, свързани с изменението на климата, голяма част от които следва да бъдат използвани за финансиране на мерките за адаптиране и смекчаване на последиците в развиващите се страни; насърчава държавите-членки за използват пълноценно тази възможност и дори да не се ограничават само с нея;
187.
Припомня, че финансирането на смекчаването на последиците и мерките за адаптиране в развиващите се страни ще бъде съществен елемент за постигането на глобално споразумение в СОР 15 в Копенхаген, и настоява Европейският съвет, който ще се проведе на19 и 20 март 2009 г. да постигне значителен напредък в тази посока като постигне споразумение относно начина за осигуряване на независимо и предвидимо финансиране от страна на ЕС за развиващите се страни;
Образование, обучение, изготвяне на доклади, етикетиране и повишаване на общественото внимание
188.
Призовава компетентните органи в държавите-членки към създаване на нови професионални профили и адаптиране както на практическото професионално обучение, така и на професионалните училища и специалностите в полувисшите и висшите технически учебни заведения към специфичните предизвикателства във връзка със заетостта в условията на икономически структурни промени, които се ускоряват от изменението на климата и неговото въздействие;
189.
Признава важната роля на работниците и техните представители за екологосъобразното адаптиране на техните предприятия и работни места на национално и международно равнище и призовава Общността да подкрепи разработването, обмена и разпространението на най-добри практики;
190.
Призовава Комисията да разработи комуникационни стратегии за раззпространение на информация към широката публика относно науката, занимаваща се с въпросите за изменението на климата (въз основа на последните открития на Междуправителствения комитет по изменение на климата), стратегиите за пестене на енергия, мерките за енергийна ефективност и използването на възобновяеми енергийни източници; освен това предлага програмите на ЕС за обмен на младежи да съсредоточат своето внимание върху проекти за информираност относно общото изменение на климата и поради това призовава Комисията, чрез Евробарометър да провежда проучвания сред гражданите на ЕС, за да установи отношението и впечатленията им спрямо изменението на климата, призовава също за общи и опростени стандарти за ефективност за всички сфери от ежедневния живот и за създаване на стимули (напр. от данъчно естество) за отговорното потребление на енергия;
191.
Призовава държавите-членки заедно с доставчиците на електроенергия да започнат диалог с гражданите с цел убеждаване на обществеността в породената от енергийната политика и изменението на климата необходимост от увеличаване на ефективността чрез модерни електроцентрали, работещи на твърдо гориво, и обсъждане на улавянето и съхранението на CO2;
192.
Призовава Комисията да сподели с гражданите и държавите-членки информация относно успешни проекти като "Ден без автомобили" в рамките на "Европейската седмица на мобилността" и подчертава необходимостта от предлагане на идеи на гражданите във връзка с мобилността им в градовете с намерението да преосмислят поведението си на участници в движението в градовете и ограничаване на понятието "индивидуална мобилност" не само до използването на собствения лек автомобил, но и на всички форми за индивидуално придвижване в градовете и гъсто населените райони като ходене пеша, каране на велосипед, съвместно ползване на един автомобил от няколко души, такси, обществен пътнически транспорт;
193.
Приветства обединяването на най-големите градове в света под формата на C40, по-специално като форум на световно равнище за обмен на утвърдени процеси за намаляване на емисиите на парникови газове и обмяна на опит;
194.
Подчертава в частност необходимостта от информиране, консултиране и включване в процеса на вземане на решения на гражданите по места и насърчава градските центрове, региони или големите градски райони да набележат специфични цели за намаляване на вредните емисии и да ги преследват чрез местни или регионални новаторски програми за финансиране с подкрепата на държавните органи;
195.
Призовава държавите-членки с оглед на повишаването на обществената информираност да включат в своите нормативни уредби в областта на строителството разпоредби, които да изискват при внасяне на молба за получаване на разрешително за строеж гражданите да получават всеобхватна информация относно местните възможности за използване на източници за възобновяема енергия;
196.
Предлага на местните и регионални органи на публичната администрация, околиите, градските райони или общините, но най-вече на обществените заведения, училищата или заведенията за деца и подрастващи да провеждат "състезания за икономия на енергия ", както и местни кампании, финансирани на национално и европейско равнище, с цел насочване на общественото съзнание към възможностите за икономия на енергия и постигане на участие на гражданите и ефект от наученото;
197.
Предлага на Комисията да обяви Европейска година на енергията и на ефективност на ресурсите, за да може на всички политически равнища съзнанието на гражданите да се насочи към по-ефективно използване на ресурсите и да се използва изменението на климата като повод за провеждане на интензивен дебат относно наличността и начина на използване на ресурсите; призовава Комисията и държавите-членки да се борят срещу енергийната бедност, както и да гарантират развитието на култура за пестене на водата и чрез образователни програми да повишават обществената информираност относно пестенето на вода; призовава Комисията да разгледа възможността за създаване на мрежа от градове, в които да се насърчава устойчивото използване на вода с цел обмен на добри практики и съвместно осъществяване на пилотни демонстрационни проекти; призовава държавите-членки да предоставят безплатни енергийни проверки, за да се позволи на гражданите да намалят потреблението си на енергия и да намалят свързаните с него емисии;
198.
Смята рекламата и информацията за продуктите за важен инструмент за насочване на съзнанието на потребителите към екологичните разходи за дадена потребителска стока и промяна на поведението на потребителите; предупреждава обаче за заблуждаваща информация относно екологосъобразното въздействие на продукти ("greenwashing") и призовава Комисията и държавите-членки, след консултация с европейските промишлени сдружения да изготвят рекламен кодекс и кодекс за етикетиране за техния отрасъл с цел осъждане на заблуждаващата реклама и невярната информация относно екологосъобразното въздействие на продуктите, както и да спазват действащите европейски разпоредби във връзка с рекламата и етикетирането;
199.
Счита за важно в диалога с гражданите и търговците на дребно да се предлага реклама преди всичко на местни и сезонни продукти, като при това се вземе предвид предлагането на информация на потребителите, по-конкретно задължително етикетиране, за начина на производство на продуктите като помощ при вземане на решения от страна на потребителя;
200.
Счита, че липсата на информация за населението относно мерките за борба с изменението на климата представлява сериозен проблем; затова призовава ЕС, държавите-членки и регионалните и общинските органи и организации заедно с пресата, радиото, телевизията и онлайн медиите да планират и проведат европейска информационна кампания за причините и въздействията на изменението на климата и намаляването на ресурсите, чиито акцент да бъде поставен върху индивидуалните възможности за промени в ежедневното поведение и която трябва да представи по-добре и по-достъпно за обществеността дейността на европейските и националните органи във връзка с мерките за борба срещу изменението на климата;
201.
Приветства инициативите на големите предприятия чрез включване на персонала и малките доставчици да преследват вътрешнофирмени цели за намаляване на вредните емисии и чрез комуникационни стратегии да популяризират сред обществеността устойчиви модели на производство и потребление; насърчава стопанските организации в държавите-членки и на европейско равнище да изтъкват значението на устойчивите практики на фирмено управление като уникално качество в условията на конкуренция;
2050 – Бъдещето започва днес
202.
Призовава към прилагане на програма за действие за борба срещу изменението на климата през периода 2009 – 2014 г. в съответствие със следните принципи:
а)
на европейско равнище - Комисията и държавите-членки следва:
-
да провеждат дискусии на местно и световно равнище относно мерките за борба срещу изменението на климата,
-
да разработят, финансират и въведат европейска супермрежа, достъпна за всички видове доставчици на електричество,
-
да насърчават и финансират ефективна, устойчива транспортна инфраструктура за намаляване на въглеродните емисии, включително водородна технология и високоскоростен железопътен транспорт,
-
да разработват нови комуникационни стратегии за образование на гражданите и за насърчаването им към намаляване на емисиите по икономичен начин, например като предоставят информацията относно съдържанието на въглерод в продукти и услуги,
-
да разработват подходящи законодателни инструменти за насърчаване на всички промишлени сектори към водеща роля в борбата срещу изменението на климата, като се започне с изискване за прозрачност по отношение на въглеродните емисии,
-
да установят по-силни връзки между Лисабонската политическа програма, социалната програма и политиките, отнасящи се до изменението на климата;
б)
на местно и регионално равнище - следва да се насърчават и обменят най-добрите практики, особено по отношение на:
-
мерки за енергийна ефективност и други мерки, насочени към борба срещу енергийната бедност, с цел постигане на неутрални енергийни резултати за частните, търговски и обществени сгради,
-
рециклиране и повторно използване на отпадъци, например чрез развитие на инфраструктури за пунктове за събиране,
-
развитие на инфраструктура за леките автомобили с ниска степен на емисии, които използват възобновяема енергия, и създаване на стимули за разработване на превозни средства с "нулеви емисии", които да се използват в обществения транспорт,
-
насърчаване на по-устойчива мобилност в градовете и в селските райони,
-
приемането и прилагането на мерки за адаптиране към изменението на климата,
-
насърчаването на производството и потреблението на храна на местно и регионално равнище;
203.
Подчертава необходимостта от дългосрочни политически и образователни мерки за противодействие на изменението на климата и последиците от него и от цялостно прилагане на заложените в тях стратегически решения, а не подчиняването им на краткосрочни политически цели; насърчава лансирането на схеми за начин на живот и потребление, които да съответстват на изискванията на устойчивото развитие;
204.
Подчертава необходимостта да не се капитулира пред комплексния характер на проблема с изменението на климата, а далновидност, воля за действие и да се прояват управленски качества в сферата на политиката, икономиката и обществения живот в отговор на икономическите, екологичните и социалните предизвикателства, пред които ни изправят промените в енергийната политика и климата, изразяващи се във все по-голямата оскъдица на суровините;
205.
Подчертава необходимостта, въз основа на идеята за създаване на Европейския съюз, да се вземат решения, основани на убеждението за необходимост и правилност, и да се използва уникалният шанс чрез стратегически действия да се начертае бъдещето на нашето общество;
206.
Призовава компетентните органи на Европейския парламент да съставят и публикуват специално издание на настоящата резолюция и на работата, извършена от комисията, предназначено за редовия читател в рамките на три месеца след неговото приемане;
207.
Призовава компетентните си комисии да продължат с прилагането на горепосочените препоръки по време на следващия законодателен мандат, в това число във връзка с изслушванията на кандидатите за членове на Европейската комисия за следващия мандат на Комисията и с техните контакти с техните колеги в националните парламенти; призовава делегациите на Европейския парламент за връзка с трети държави и компонента от Европейския парламент, съставен от многостранни парламентарни асамблеи, редовно да повдигат въпроса за изменението на климата и за необходимостта от действия и инициативи от страна на всички държави в техните контакти с представители на трети държави;
o
o o
208.
Възлага на своя Председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, Комисията, правителствата и парламентите на държавите-членки, както и на Секретариата на РКООНИК с молба за изпращане на всички страни по конвенцията, които не са държави-членки на ЕС, и на предвидените в РКООНИК наблюдатели.
ПРИЛОЖЕНИЕ A
ПОДБОР НА ЗАКОНОДАТЕЛНИ АКТОВЕ НА ЕС С ПОЛОЖИТЕЛЕН ПРИНОС ПО ОТНОШЕНИЕ НА ИЗМЕНЕНИЕТО НА КЛИМАТА
Действащо законодателство:
–
Директива 91/676/EИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници OВ L 375, 31.12.1991 г., стp. 1.
–
Директива 92/43/EИО на Съвета от 21 май 1992 г. за запазване на природните местообитания и на дивата флора и фауна OВ L 206, 22.7.1992 г., стp. 7.
,
и свързаните с нея законодателни актове
–
Директива 93/12/EИО на Съвета от 23 март 1993 г. относно съдържанието на сяра в някои течни горива OВ L 74, 27.3.1993 г., стp. 81.
,
и свързаните с нея законодателни актове
–
Директива 96/61/ЕО на Съвета от 24 септември 1996 г. за комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването OВ L 257, 10.10.1996 г., стp. 26.
,
и свързаните с нея законодателни актове
–
Директива 98/70/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 1998 г. относно качеството на бензиновите и дизеловите горива и за изменение на Директива 93/12/EИО на Съвета OВ L 350, 28.12.1998 г., стp. 58.
,
и свързаните с нея законодателни актове
–
Директива 2000/60/EО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите OВ L 327, 22.12.2000 г., стp. 1.
–
Директива 2001/80/EО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2001 г. за ограничаване на емисиите на определени замърсители във въздуха, изпускани от големи горивни инсталации OВ L 309, 27.11.2001 г., стp. 1.
,
и свързаните с нея законодателни актове
–
Директива 2002/91/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2002 г. относно енергийните характеристики на сградите OВ L 1, 04.1.2003 г., стp. 65.
–
Директива 2003/87/EО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. за установяване на схема за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Общността и за изменение на Директива 96/61/EО на Съвета OВ L 275, 25.10.2003 г., стp. 32.
, и свързаните с нея законодателни актове
–
Директива 2003/105/EО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2003 г. за изменение на Директива 96/82/EО на Съвета относно контрола на опасностите от големи аварии, които включват опасни вещества OВ L 345, 31.12.2003 г., стp. 97.
–
Директива 2004/12/EО на Европейския парламент и на Съвета от 11 февруари 2004 г. за изменение на Директива 94/62/EО относно опаковките и отпадъците от опаковки OВ L 47, 18.2.2004 г., стp. 26.
–
Регламент (EО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаване на Единно европейско небе (рамков регламент) OВ L 96, 31.3.2004 г., стp. 1.
–
Директива 2005/32/EО на Европейския парламент и на Съвета от 6 юли 2005 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към енергоемките продукти и за изменение на Директива 92/42/EИО на Съвета и Директиви 96/57/EО и 2000/55/EО на Европейския парламент и на Съвета OВ L 191, 22.7.2005 г., стp. 29.
–
Директива 2006/40/EО на Европейския парламент и на Съвета от 17 май 2006 г. относно емисиите на климатични системи в моторни превозни средства и за изменение на Директива 70/156/EИО на Съвета OВ L 161, 14.6.2006 г., стp. 12.
,
и свързаните с нея законодателни актове
–
Решение № 1982/2006/EО на Парламента и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007 - 2013 г.) OВ L 412, 30.12.2006 г., стp. 1.
–
Регламент (EО) №. 715/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2007 г. за типово одобрение на моторни превозни средства по отношение на емисиите от леки превозни средства за превоз на пътници и товари (Eвро 5 и Eвро 6) и за достъпа до информация за ремонт и техническо обслужване на превозни средства OВ L 171, 29.6.2007 г., стp. 1.
,
и свързаните с него законодателни актове
Законодателни актове в процес на публикуване
:
–
Директива 2009/.../ЕО на Европейския парламент и на Съвета от ... за изменение на Директива 2003/87/EО с оглед подобряване и разширяване на схемата за търговия с квоти за емисии на парникови газове в Общността (2008/0013 (COD))
–
Решение № .../2009 на Европейския парламент и на Съвета относно усилията на държавите-членки за намаляване на техните емисии на парникови газове, необходими за изпълнение на ангажиментите на Общността за намаляване на емисиите на парникови газове до 2020 г. (2008/0014 (COD))
–
Директива 2009/.../ЕО на Европейския парламент и на Съвета от ... относно съхранението на въглероден двуокис в геоложки обекти и за изменение на Директиви 85/337/ЕИО и 96/61/EО на Съвета, Директиви 2000/60/ЕО, 2001/80/ЕО, 2004/35/ЕО и 2006/12/ЕО, и Регламент (EО) № 1013/2006 ( 2008/0015(COD) )
–
Директива 2009/.../ЕО на Европейския парламент и на Съвета от ... за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници (2008/0016 (COD))
–
Регламент (ЕО) № .../2009 на Европейския парламент и на Съвета от ... за определяне на стандарти за емисиите от нови пътнически автомобили като част от цялостния подход на Общността за намаляване на емисиите на CO2 от лекотоварните превозни средства (2007/0297 (COD))
–
Директива 2009/.../ЕО на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 98/70/EО по отношение на спецификацията на бензина, дизеловото гориво и газьола и за въвеждане на механизъм за наблюдение и намаляване на нивата на емисиите на парникови газове и за изменение на Директива 1999/32/EО на Съвета по отношение на спецификацията на горивото, използвано от плавателни съдове по вътрешните водни пътища, и за отмяна на Директива 93/12/EИО ( 2007/0019(COD) ).
ПРИЛОЖЕНИЕ Б
РЕЗОЛЮЦИИ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ ВЪВ ВРЪЗКА С ИЗМЕНЕНИЕТО НА КЛИМАТА И ЕНЕРГЕТИКАТА
–
Резолюция от 17 ноември 2004 г. във връзка със стратегията на Европейския съюз за конференцията в Буенос Айрес на тема "Изменението на климата" (COP-10) OВ C 201 E, 18.8.2005 г., стp. 81.
–
Резолюция от 13 януари 2005 г. във връзка с резултатите от конференцията за изменението на климата, проведена в Буенос Айрес OВ C 247 E, 6.10.2005 г., стp. 144.
–
Резолюция от 12 май 2005 г. във връзка със срещата на правителствените експерти по въпросите, свързани с изменението на климата OВ C 92 E, 20.4.2006 г., стp. 384.
–
Резолюция от 16 ноември 2005 г. относно стратегията за успешно противодействие на глобалното изменение на климата OВ C 280 E, 18.11.2006 г., стp. 120.
–
Резолюция от 18 януари 2006 г. относно изменението на климата OВ C 287 E, 24.11.2006 г., стp. 182.
–
Резолюция от 1 юни 2006 г. относно Зелената книга за енергийна ефективност или постигане на по-големи резултати с по-малко средства OВ C 298 E, 8.12.2006 г., стp. 273.
–
Резолюция от 4 юли 2006 г. във връзка с ограничаване на климатичните въздействия на гражданското въздухоплаване OВ C 303 E, 13.12.2006 г., стp. 119.
–
Резолюция от 26 октомври 2006 г. във връзка със стратегията на Европейския съюз относно конференцията за изменението на климата в Найроби (COP12 и COP/MOP2) OВ C 313 E, 20.12.2006 г., стp. 439.
–
Резолюция от 14 декември 2006 г. относно Зелена книга за Европейска стратегия за устойчива, конкурентоспособна и безопасна енергия OВ C 317 E, 23.12.2006 г., стp. 876.
–
Резолюция от 14 февруари 2007 г. относно изменението на климата OВ C 287 E, 29.11.2007 г., стp. 344.
–
Резолюция от 21 октомври 2008 г. относно създаването на Световен алианс за борба с изменението на климата между Европейския съюз и най-уязвимите от климатичните промени развиващи се бедни страни Приети текстове, P6_TA(2008)0491 .
