A7-0274/2010
6.10.2010
ДОКЛАД
относно опростяването на изпълнението на рамковите програми за научни изследвания
(2010/2079(INI))
Комисия по промишленост, изследвания и енергетика
Докладчик: Maria Da Graça Carvalho
PE 443.114v02-00
СЪДЪРЖАНИЕ
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ..........................3
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ.............................................................................................15
СТАНОВИЩЕ на комисията по бюджетен контрол .......................................20
СТАНОВИЩЕ на комисията по регионално развитие ..................................23
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ...................................27
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
относно опростяването на изпълнението на рамковите програми за научни изследвания
( 2010/2079(INI) )
Европейският парламент ,
– като взе предвид съобщението на Комисията относно опростяването на изпълнението на рамковите програми за научни изследвания ( COM(2010)0187 ),
– като взе предвид решението на Комисията от 23 юни 2009 г. относно критериите за допустимост на методики относно средните разходи за персонал (C(2009)4705),
– като взе предвид доклада на експертната група, озаглавен „Последваща оценка на Шеста рамкова програма (2002-2006 г.)“ (доклада „Rietschel“), и последващото съобщение на Комисията ( COM(2009)0210 ),
– като взе предвид съобщението на Комисията от 26 май 2010 г., озаглавено „Повече или по-малко проверки? Постигане на точното равновесие между административните разходи за контрол и риска от грешки“ ( COM(2010)0261 ),
– като взе предвид заключенията на Съвета относно „насоки за бъдещи приоритети в европейската научноизследователска дейност и иновациите, основани на научни изследвания, в Лисабонската стратегия за периода след 2010 г.“, приети на 3 декември 2009 г., и заключенията на Съвета по конкурентоспособност относно „опростени и по-ефикасни програми в подкрепа на европейските научни изследвания и иновации“, приети на 26 май 2010 г.,
– като взе предвид Берлинската декларация относно свободния достъп до знание в областта на точните и хуманитарните науки,
– като взе предвид член 48 от своя правилник,
– като взе предвид доклада на комисията по промишленост, изследвания и енергетика и становищата на комисията по бюджетен контрол и комисията по регионално развитие ( A7‑0274/2010 ),
А. като има предвид, че Седмата рамкова програма (РП7) е най-широкообхватната транснационална програма за научноизследователска и развойна дейност в света и представлява елемент от решаващо значение при реализирането на европейско изследователско пространство (ЕИП) и постигането на целите на стратегията „ЕС 2020“,
Б. като има предвид, че научноизследователската дейност има основен принос по отношение на икономическия растеж, създаването на работни места и екологична и устойчива енергия,
В. като има предвид, че рамковата програма изисква най-високи стандарти на научни постижения, ефикасност и ефективност на изследванията, за да бъдат привлечени и задържани най-добрите учени в Европа и да се насърчи една по-иновативна и в по-голяма степен основана на знанията икономика на ЕС, която да е конкурентоспособна в рамките на световната икономика,
Г. като има предвид, че координацията между националните, регионалните и европейските политики в областта на научноизследователската дейност все още е ограничена, което създава сериозни препятствия за постигането на икономически ефективни решения,
Д. като има предвид, че въпреки подобренията, направени в РП6, за настоящото управление на РП7 са характерни прекомерна бюрокрация, ниско равнище на толериране на риска, слаба ефикасност и неоправдани забавяния, което безспорно действа като възпиращ фактор по отношение на участието на научноизследователската общност, академичните среди, организации на гражданското общество, бизнеса и промишлеността (особено по-малки участници в научните изследвания, включително малките и средните предприятия (МСП),
Е. като има предвид, че всички заинтересовани страни призовават за по-нататъшно опростяване и хармонизиране на правилата и процедурите, като опростяването не е самоцел, а по-скоро средство за гарантиране на привлекателността и достъпността на финансирането от ЕС за научноизследователска дейност, и за съкращаване на времето, което изследователите трябва да вложат в самия процес,
Ж. като има предвид, че основаното на резултатите финансиране може да ограничи обхвата на научноизследователските проекти до такива с по-нисък риск и до пазарно ориентирана научноизследователска дейност – нещо, които би попречило на ЕС в стремежа към високи научни постижения в граничните изследвания и новаторство,
З. като има предвид, че научноизследователската дейност и новаторството трябва да бъдат ясно разграничавани като два различни процеса (научноизследователската дейност е превръщане на инвестициите в знания, а иновациите представляват превръщане на знанията в инвестиции),
И. като има предвид, че настоящият процес на опростяване идва в решаващ момент, като дава импулс за Средносрочния преглед на РП7 и за подготовката на предстоящата РП8,
Й. като има предвид, че разработването и прилагането на настоящата РП7 и бъдещите рамкови програми трябва да се основава на принципите на простота, стабилност, прозрачност, правна сигурност, последователност, високи постижения и доверие,
1. изразява подкрепа за инициативата в съобщението на Комисията за опростяване на прилагането на рамковите програми за научни изследвания, предлагаща сериозни и творчески мерки за справяне с проблемите, с които се сблъскват участниците в РП;
2. насочва вниманието към факта, че въпреки важността на процеса на опростяване, той е само една от необходимите реформи, от които се нуждаем за подобряване на финансирането от ЕС на научно-изследователската дейност;
3. подчертава необходимостта да се определи, за всяка отделна мярка за опростяване, дали тя влиза в сила съгласно настоящата правна рамка или се налагат промени в правилата на Финансовия регламент, Правилата за участие или специфичните правила, приложими по отношение на програми по РП;
4. призовава Комисията да допринесе за настоящата реформа на Финансовия регламент, която преследва следните цели: нарастване на степента на съгласуваност в настоящата правна рамка; намаляване на разпоредбите; яснота, недвусмисленост и управляемост; за тази цел призовава за включване на Правилата за участие в текста на Финансовия регламент;
5. подчертава факта, че наред с предложеното от Комисията опростяване, тя следва да състави подробен план за развиване на изследователска инфраструктура в новите държави-членки, с цел да се създадат равни възможности за всички държави-членки за достъп до финансиране по линия на РП7 и бъдещата РП8;
6. отбелязва, че участието на частния сектор в рамковата програма остава слабо поради сложни и отнемащи време правила относно участието, високи разходи за персонал и прекомерна бюрокрация;
Прагматичен преход към административно и финансово опростявяне
7. приветства увеличаващите се усилия за постигане на административно и финансово опростяване на правилата на РП за целия жизнен цикъл на програмите и проектите (прилагане, оценка и управление) – нещо, което следва да бъде от основна полза за заинтересованите страни;
8. изтъква факта, че процесът на опростяване следва да се разгърне внимателно в рамките на настоящата РП7, за да се поддържа стабилност, последователност и правна сигурност, които да осигурят взаимното доверие между всички участници; в тази връзка подчертава, че макар да следва да има стремеж към единно тълкуване на съществуващите правила като въпрос с неотложно значение, по отношение на действащите договори следва да се избягва прилагането на последващи сключването „насоки“;
9. изразява загриженост, че настоящата система и практиката на управление на РП7 са прекомерно ориентирани към контрол, което води до разхищение на ресурси, по-слабо участие и по-малко привлекателни условия за научни изследвания; отбелязва със загриженост, че настоящата система на управление на „нулева толерантност към риска“ създава впечатление, че по-скоро избягва, отколкото управлява рисковете; поради това призовава за преразглеждането и/или разширеното тълкуване на Правилника за длъжностните лица на ЕС по въпроса за личната отговорност, както и за представянето на конкретни предложения в хода на текущата реформа на Финансовия регламент (напр. застраховане или система за споделяне на риска);
10. счита, че извършваните от Комисията и OLAF мониторинг и финансов контрол от страна на ЕС следва да бъдат насочени преди всичко към защита на публичните средства и борба срещу измамите, като в същото време се прави ясно разграничение между измами и грешки; във връзка с това счита за необходимо да се установи ясно определение на понятието „грешки“ във всички правно обвързващи документи, включително механизмите за установяване на грешки, за да се избегнат различаващи се тълкувания; поради това призовава за задълбочен анализ и съобщаване на грешките и свързаните с тях действия за коригирането им;
11. счита, че управлението на финансирането на научноизследователската дейност в Европа следва да бъде в по-голяма степен основано на доверието и толерантно към риска по отношение на участниците във всички фази на проектите, като същевременно се гарантира отчетност, с гъвкави правила на ЕС за постигане на по-добро съответствие, когато това е възможно, със съществуващите различни национални разпоредби и признатите счетоводни практики;
12. подкрепя напълно приемането на по-висока степен на допустим риск от грешка (ДРГ), нещо, което намалява както сложността, така и последващите проверки, като се гарантира подходящ баланс между солидното финансово управление и съответния контрол; подчертава, че е от решаващо значение да се гарантира единното тълкуване и прилагане на правилата за участие, което води до намаляване на грешките;
13. изисква бенефициентите, които получават безвъзмездни средства съгласно рамковата програма, да бъдат информирани относно съответните одитни стратегии на Комисията; препоръчва разпространяване на информацията за тези стратегии посредством Националните звена за контакт и включването им в програмата Cordis;
14. приема и препоръчва по-широко приемане на обичайните счетоводни практики за допустимите разходи на участниците, след като те бъдат ясно определени и одобрени, особено на методиките относно средните разходи за персонал, при условие че тези процедури са в съответствие с националните правила и са сертифицирани от компетентните органи, като се запазва достатъчно гъвкавост за всеки бенефициент да използва или методика на действителни разходи за персонал, или методика на средни разходи за персонал,
15. настоятелно призовава Комисията активно да се стреми да следва изискванията на Парламента, заявени в неговите решения за освобождаване от отговорност за 2007 и 2008 г., по-специално да направи конкретни предложения за опростяване на изчисляването на средните разходи за персонал, и да приложи тези предложения;
16. счита, че по отношение на публичните органи декларацията за достоверност относно надеждността на годишните счетоводни отчети на организацията и относно законността и редовността на основополагащите транзакции, издавани от националните сметни палати и/или от националните публични одитори, следва да бъдат приемани от европейските институции при извършването на отиди на цялата методика на разходите;
17. подкрепя по-нататъшното намаляване на комбинациите от процентни ставки на финансиране и методи за определяне на непреките разходи при различните инструменти и между отделните дейности (управление, научни изследвания, демонстрации и разпространение), без да се излага на риск настоящото равнище на процентни ставки на финансиране; признава обаче, че следва да се запази настоящото разграничаване между университети/центрове за научни изследвания, промишленост, организации с идеална цел и МСП; призовава Комисията да запази използването на действителните разходи като един от методите за съчетаване на процентните ставки на финансиране и определяне на непреките разходи;
18. счита, че еднократните общи суми и фиксираните ставки следва да се използват на доброволен принцип и да се прилагат само когато това е подходящо; призовава Комисията да внесе по-голяма яснота в терминологията относно използването на фиксирана ставка (flat-rate ) и еднократна обща сума (lump sum);
19. подкрепя въвеждането на еднократни общи суми, включващи „други преки разходи“, при условие че се запази възможността за използване на действителните разходи; призовава Комисията да оценява строго използването на еднократни общи суми за разходи за персонала; изтъква, че еднократните общи суми са най-ефективната алтернатива за страни партньорки в международното сътрудничество в рамките на РП;
20. признава, че намаляването на размера до по-малки консорциуми, когато това е възможно, допринася за опростяването на процеса, за съкращаване на графика на проектите и за намаляване на административните разходи;
21. счита, че по-големите екипи следва да се считат за оправдани при мултидисциплинарни дейности;
22. предлага чрез процедура на мълчаливо съгласие, например, да се улесни изменението на споразумението за отпускане на субсидии, по-конкретно с цел да се отчете промяната на състава на консорциумите или тяхната административна и финансова структура;
23. подкрепя пълния отказ от механизми за водене на отчет за изразходваното време, като например график за използваното време (този отказ следва да не се ограничава до използването на еднократни общи суми);
24. приветства незабавната отмяна на задължението за възстановяване на лихвите по предварително финансиране,
25. изразява съгласие, че използването на награди трябва да се насърчава, но не като заместител на надлежно структурирано финансиране;
26. призовава Комисията да разреши възстановяването на разходите, възникнали след представянето на проект, след като той е преминал успешно процедура за избор, с цел да се улесни участието на партньори от промишлеността и по-специално на МСП;
27. изисква опростено тълкуване и допълнително изясняване на определението за допустими разходи (като например данъци и такси при разходи за персонала, за болнични и отпуски по майчинство), както и на въпроса, дали данъкът върху добавената стойност (ДДС) може да бъде включен в допустимите разходи; призовава Комисията да проучи възможността за възприемане на ДДС като допустим разход, в случай че не може да бъде приспаднат; изисква допълнително изясняване на процедурите, свързани с обменните курсове за партньори, използващи различни валути;
28. изразява съжаление, че въвеждането на идентификационния код за участие (PIC) не намали многократните искания за правна и финансова информация (и потвърждаващи документи) и че приемането на PIC по време на процеса на кандидатстване не винаги е последвано от процес на валидиране; поради това призовава съответните участници да подобрят използването на PIC и да го направят по-ефикасно;
29. изисква от Комисията да представи по-точни, последователни и прозрачни правила за проверки, като включи правила и принципи, гарантиращи спазването на правата на проверяваната институция и правото всички страни да бъдат изслушани, и да докладва относно съотношението разходи/ползи от проверките;
30. настоятелно призовава Комисията да приложи подхода за „единен контрол“ и да премине към проверки в реално време, извършвани от единен орган, което ще позволи на бенефициентите да коригират всяка системна грешка и да представят подобрени декларации за разходите следващата година; счита, че такъв подход за единен контрол следва да гарантира също така, че няма да се извършва многократен контрол на приключени проекти от различни одитори, като първият назначен (независим) одитор ще се ползва с доверието на Комисията, а документите ще се представят само веднъж, независимо от това, колко проверки се извършват;
31. призовава Комисията да осигури правна сигурност, като се въздържа от прилагането на по-строго определение на правилата за участие с обратна сила и от изисквания към бенефициентите за преизчисляване на вече одобрени от службите на Комисията финансови декларации, с което да намали необходимостта от последващи проверки и корекции с обратна сила; призовава Комисията да приключи бързо предишни случаи, възникнали поради провеждащи се в момента проверки, като действа разумно и зачита принципите на доброто финансово управление; препоръчва споровете, възникнали в миналото да бъдат уредени чрез споразумение между всички страни, основано например на независима контрапроверка и/или с участието на независим ad hoc медиатор;
32. предлага да бъде въведена процедура за предоставяне на отговор, по силата на която при липса на реакция от страна на Комисията на получената информация в срок, който предстои да се определи, информацията да се счита за одобрена от Комисията;
33. приканва Комисията да докладва редовно на Парламента относно административните разходи на РП7, включително разходите за управление за Комисията и за участниците, както и относно предприетите или планирани мерки за намаляване на разходите;
Радикален преход към подобряване на качеството, достъпността и прозрачността
а) Преход към основан на науката подход
34. напомня на Комисията, че от бенефициентите на програмите на ЕС се очаква да извършват финансираните дейности добросъвестно и като полагат всички усилия за постигането на очакваните резултати;
35. поради това изразява загриженост относно настоящата обща тенденция в Комисията към финансиране, основано на резултатите (по същество оправдана от принципите на надеждна отчетност) и изразява дълбока загриженост относно евентуалните последици от финансиране, основано на резултатите, за качеството и характера на научните изследвания, евентуалните ограничения на научните изследвания и отрицателните последствия за проектите, които нямат измерима цел или чиято цел може да бъде измерена чрез параметри, различни от тези на непосредствената полза; изразява загриженост в същата степен относно потенциалните последици по отношение на по-нататъшна предварителна и последваща оценка на продукта/резултатите от проекта и относно изясняването на критериите, необходими за тяхното определяне;
36. освен при изключителни и надлежно обосновани обстоятелства, счита за неадекватно принципното използване на еднократни общи суми, като например договорени конкретно за даден проект или предварително определени за всеки проект еднократни общи суми; вместо това подкрепя подхода на „висока степен на доверие“, съобразен с особеностите на граничните изследвания; препоръчва започването на пилотни тестове на „основаното на резултатите финансиране“ с конкретни еднократни общи суми за даден проект, които се изплащат при представяне на договорения продукт/резултати за научноизследователски и демонстрационни проекти в особено проблемни области;
37. вместо това подкрепя „основана на научните постижения“ система за финансиране, с акцент върху научните/техническите критерии и партньорска проверка, основана на високите постижения, значимостта и ефекта, с опростен и ефикасен финансов контрол, като се зачита правото на всички страни да бъдат изслушани; счита, че този основан на научните постижения подход ще включва значим преход от финансовата към научната/техническата страна с оглед на контролните механизми; счита, че този подход позволява на заинтересованите страни да съсредоточат усилията си върху основните си компетентности, върху научните/техническите въпроси и създаването на ЕИП;
б) Оптимизиране на времето
38. приветства общата тенденция към съкращаване на средната продължителност на времето за предоставяне на безвъзмездни средства и на времето за изплащане, но изразява някои резерви относно общата употреба на покани с по-широк обхват и покани с крайни дати; признава обаче,че такива покани са подходящи за МСП като средство за намаляване на несигурността относно възможностите за финансиране и за насърчаване на по-нататъшното участие;
39. изразява загриженост относно факта, че към момента средната продължителност на периода от изтичането на срока за внасяне на предложение до подписване на договор (срок за сключване на договор) все още е прекалено голяма, като са налице големи несъответствия между различните служби на Комисията; призовава Комисията да съкрати срока за сключване на договор до не повече от 6 месеца и да определи подходящи срокове за оценка и сключване на договора, като се основава на система от референтни стойности;
40. приканва Комисията да удължи средната продължителност на периода от публикуването на поканите за представяне на предложения до срока за внасяне на заявленията;
41. изразява силни резерви относно последствията от премахването на правното изискване за представяне на становище на комисии от представители на държавата-членка относно решенията за подбор по отделните проекти, особено такива, които имат въздействие върху етиката, сигурността и отбраната;
42. счита, че подходът, насочен към подкрепа за идентифицирането на общи основни принципи не следва да нарушава възможностите не националните държави за етичен избор и техните специфики в съответната изследователска област;
43. подкрепя общата тенденция към „двустепенна“ процедура на прилагане, особено когато очакваният брой предложения е много голям, при условие че се извършва задълбочена оценка в първата фаза (цели, научен подход, компетентност на участниците, добавена стойност на научното сътрудничество и общ бюджет); подчертава, че това увеличава шансовете за успех във втората фаза, при условие че това не става за сметка на по-дълги срокове за сключване на договор или за отпускане на безвъзмездни средства; счита, че този подход намалява разходите по прилагането;
в) Преход към „съсредоточен върху потребителя“ подход по отношение на достъпа
44. подчертава, че управлението на РП трябва да поставя бенефициентите в центъра на своите задачи и да осигурява по-добър достъп до РП;
45. призовава за значително подобряване на яснотата и достъпността на документи с насоки, които следва да бъдат обединени в наръчник и преведени на официалните езици на ЕС;
46. подчертава необходимостта от увеличаване на участието на новите държави-членки в проекти по РП чрез опростяване на процедурите за кандидатстване и сключване на договори, тъй като те представляват значителна пречка за достигане на етапа на предложения, по-специално за нови кандидати;
47. препоръчва подобряване на стабилността, която се осигурява на заинтересованите страни, чрез определянето – доколкото това е възможно, на един единствен ръководител на проект в Комисията, който да предоставя персонализирана помощ през целия жизнен цикъл на проекта при последователно прилагане на правилата, както и подхода „единен пункт за контакт с клиента”, при който може да се получи консултация за различни програми само от един пункт за контакт;
48. изисква всеки от документите, представени от Комисията и нейните служби, да има ясно определен правен статус с точно посочване на лицата, за които съдържанието му е задължително, както и по какъв начин те са задължени;
49. подкрепя по-широкото въвеждане на електронна администрация и ИТ инструменти и по-специално разработването на портал за участници в научни изследвания и въвеждането на електронен подпис; призовава Комисията да създаде цялостна и ориентирана към потребителите онлайн система; подкрепя осигуряването на достъп до всяка електронна информация относно управлението на програми (идентифициране, прилагане, договаряне и доклад); подкрепя осигуряването на достъп до тази онлайн система от първия ден на програмата и през всички етапи на осъществяването й; счита, че използването на видеоконференции следва да се насърчава като заместител на преките срещи; препоръчва услугите на електронната администрация да използват отворени протоколи и формати в комуникацията си с гражданите, така че да се гарантира прозрачност, достъп и оперативна съвместимост;
50. препоръчва Комисията да лансира информационна и осведомителна кампания относно достъпните по програмата средства от областта на информационните технологии;
51. приветства пилотния проект на Комисията за отворен достъп, който има за цел да подобри достъпа до резултати от научни изследвания както чрез системата Cordis, така и чрез насърчаване на учените да регистрират своите изследвания в хранилище;
52. изтъква, че достъпът на бенефициентите до проекти в сферата на научните изследвания и иновациите изисква висок технически капацитет и задълбочено познаване на административните и финансовите процедури и следователно, че този достъп е изключително затруднен за по-малките кандидати като МСП и по-малките изследователски институти, разположени в периферните региони; припомня, че 90% от предприятията в Европа са МСП и че е необходимо да се гарантира пълното им и ефективно ангажиране в използването на ресурсите на РП7;
53. подчертава необходимостта от по-голяма прозрачност по отношение на процеса на подбор на теми за покани за представяне на предложения, която следва да гарантира съответно участие на заинтересованите страни;
54. препоръчва създаването на по-прозрачна, последователна и хармонизирана система за партньорски проверки въз основа на достойнствата;
Взаимодействия на програми и инструменти
55. настоятелно призовава да бъде намалена сложността на програмите на ЕС (например РП, Програмата за конкурентоспособност и иновации (ПКИ), Структурните фондове) и свързаните с тях инструменти (съвместни технологични инициативи (СТИ), инициативи по член 187, публично-частни партньорства (ПЧП), проекти по член 185, Общности за знания и иновации (KIC), Era-net и др.); подчертава, че това ще доведе до пълно оползотворяване на взаимодействията, възникващи в резултат на комбинираното им действие;
56. изразява съжаление във връзка с изключително голямото нарастване на броя на изследователските организации, на моделите за сътрудничество и на механизмите за управление, както и във връзка с произтичащата от това сложност, която води до проблеми по отношение на прозрачността пред бюджетния орган и до различно отношение към бенефициентите;
57. препоръчва намален набор от правила и общи принципи на финансиране за управление на финансирането от ЕС за научноизследователска и развойна дейност и призовава за съгласуваност и хармонизиране при прилагането и тълкуването на правилата и процедурите; подчертава необходимостта, този общ набор от правила да се прилага за цялата РП и свързаните с нея инструменти и в рамките на Комисията, независимо от органа или изпълнителната агенция, на която е възложено прилагането;
58. препоръчва създаването на механизми за предоставяне на общи насоки в рамките на Комисията и започването на курсове на обучение за ръководители на проекти и вътрешни одитори; настоятелно призовава за създаването на апелативни механизми, като например „посредник на РП“, за участниците в случай на непоследователно и несъгласувано тълкуване на правила и процедури; счита, че решенията, взети от този посредник, следва да бъдат окончателни и задължителни;
59. счита, че новаторството може да бъде насърчавано най-добре на регионално равнище благодарение на близостта между университетите, държавните научноизследователски органи, големите дружества, МСП и регионалните и местните публични органи, например в рамките на клъстъри; отбелязва също така, че засилването на новаторството на регионално равнище може да спомогне за намаляване на социалните и регионални различия; насърчава също така по-ефективното координиране на усилията за планиране на научноизследователската и развойна дейност на европейско равнище от страна на органите на различно равнище (регионално, национално и общностно); също така изтъква необходимостта от изграждане на по-добри връзки между академичните среди и промишлеността;
Поуки, които трябва да се извлекат за бъдещата РП8
60. счита, че радикалното преструктуриране на управлението на РП е един от водещите приоритети, които трябва да бъдат следвани при разработването на предстоящата РП8;
61. счита, че преразглеждането на Финансовия регламент, Правилника за длъжностните лица и прилагането на специален ДРГ за изследванията играят основна роля за преструктурирането на рамковите програми за финансиране на изследвания и за това, да се даде възможност за продължаване на напредъка в посока опростяване на финансирането на изследвания;
62. приканва Комисията да извърши оценка на ефективността на всеки отделен инструмент в рамките на всяка програма за постигане на целите на конкретната политика и призовава за намаляване на разнообразието от инструменти във всички случаи, в които няма ясно доказана ефективност или изразен принос, като в същото време поддържа достатъчно гъвкавост за приспособяване към специфичните особености на проектите;
63. подкрепя система за финансиране, основана на научните постижения, и добре балансирано разпределение между низходящите, насочени към въздействието и възходящите, основани на науката научни изследвания като база за РП8;
64. счита, че РП8 следва да съсредоточи вниманието си върху граничните изследвания, като отчете цялата верига от иновации в граничните изследвания, технологичното развитие, демонстрациите, разпространението, валоризацията на резултатите и бързото интегриране на резултатите от научната дейност на пазарите;
65. счита, че РП8 следва да насърчава сътрудничеството между европейските изследователи чрез въвеждане на схема от изследователски ваучери, като средствата за изследвания следват изследователите, които се местят в университети в различни държави-членки и дават своя принос за центрове за високи постижения, независими университети и увеличена мобилност сред изследователите;
66. изисква от Комисията да публикува анализ на равнищата на участие от различните държави-членки в РП7 и да вземе предвид заключенията от него, така че в рамките на РП8 да се гарантира балансирано развитие на изследванията във всички държави-членки;
67. счита, че при определянето на приоритетите за РП8 следва да се обмислят по-широки алтернативи за финансиране на иновациите, които не се основават на безвъзмездни средства, включително публично-частни инвестиции на рисков и заемен капитал;
68. препоръчва по-нататъшно интернационализиране на РП8 чрез сътрудничество с трети страни, включително развиващи се страни, като им се предоставят прости и специфични правила за управление; в очакване на предстоящата РП8 насърчава обмена на най-добри практики и стандарти с всички други международни партньори;
69. подкрепя ролята на Комисията като контролиращ орган, когато се изисква финансиране от национални или регионални органи;
70. приветства създаването от Комисията на подгрупа по иновациите и проведените в нея дискусии за това, как да се измерва ефективността на политиката на ЕС за научноизследователска и развойна дейност и свързаните с нея разходи за научноизследователски и развойни проекти;
71. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и Комисията.
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ
Науката, образованието и иновациите са стълбът на икономическия растеж и създаването на работни места. За да разработва нови продукти и услуги, Европа трябва да инвестира в иновациите. Това ще създаде нови източници на заетост и растеж, нещо, което ще повиши конкурентоспособността на Европа и ще подобри качеството на живот в нея. За иновациите обаче са необходими научни изследвания. Научните изследванията и иновациите са в основата на инициативата „ Европа 2020 ”.
Обхватът на европейските програми за научни изследвания и иновации, по-специално на Рамковата програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрации с течение на времето се разшири както по отношение на заявленията, така и по отношение на размера на техните бюджети. Увеличаването на броя на заявленията за финансиране бе посрещнато с успоредно разширяване на контролните механизми, като стремежът беше да се гарантира правилно използване на фондовете на ЕС. В резултат от увеличаването на броя на правилата и административните процедури обаче става все по-трудно към процеса да се подходи с доверие. Особено трудно е за малките организации – МСП, високотехнологични нови предприятия и малки институти, университети и научно-изследователски центрове – да се справят с тази комплексност.
Научно-изследователската общност настоятелно призовава за хармонизиране на правилата и процедурите и за общо опростяване на изискванията за финансова отчетност. В последно време 13 000 изследователи подписаха петиция, с която се иска по-голямо опростяване и доверие при финансирането на научните изследвания в ЕС. Това е общото мнение сред изследователи, учени и представители на промишлеността. Със сигурност е необходимо да се опростят механизмите, включени в Рамковата програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрации, РП7 и РП8 и всички програми за научни изследвания и иновации на Европейската комисия.
Настоящата система следва да бъде заменена със система, която се отличава с повече доверие към кандидатстващите. Подходящ начин би било опростяването на мониторинга на финансовите и административните аспекти на проектите, като същевременно се засили процесът на научна и технологична оценка. Това предполага партньорски проверки и съответно прилагане към оценката на критерии, основаващи се на високи постижения. Разбира се, всички финансови транзакции включват определена степен на риск, но прекомерната загриженост за контролирането на този риск чрез административен надзор всъщност може да увеличи като цяло разходите по процеса. Следва да има възможност, на първо място, за толериране на висока степен на риск (като по този начин се рационализира бюрократичният контрол), като същевременно се увеличава доверието в научната общност и деловите среди. Необходимо е да се намери балансът между доверие и контрол – между поемането на риск и опасностите, свързани с риска – при осигуряването на разумно финансово управление на средствата за научни изследвания на ЕС.
Съществува реална потребност от подобряване и рационализиране на финансирането и администрирането на средствата за научни изследвания. Понастоящем съществуват различни правила и процедури за различните инструменти на Рамковата програма, за различните видове институции (университетите, научно-изследователските центрове, промишлеността и МСП) и за различните видове дейност (напр. управление, научни изследвания, демонстрационни дейности). Тази триизмерна матрица (инструменти, институции и дейности) се съдържа в редица концентрични пластове от правила и процедури. Тези пластове се състоят от правила за участие, специфични програми, финансова уредба, допустим риск от грешки и правилници за длъжностните лица, които пряко или непряко оказват влияние върху Рамковата програма.
Докладчикът приветства съобщението „Опростяване на изпълнението на рамковите програми за научни изследвания”. С него се създава сериозен творчески план за реформа, търсещ решения за много от трудностите, които срещат участниците в Рамковата програма за научни изследвания.
Въпреки това отношението на предложените промени към съществуващата финансова уредба е неясно. Някои от мерките, предложени от Комисията, налагат промени във финансовата уредба. Други налагат промени в правилата за участие или в правилата на конкретните програми на Рамковата програма. И накрая, някои мерки налагат всеобхватни промени или не налагат никакви промени.
Второ, докладчикът е загрижен за връзката между финансиране и резултати. От една страна, оценяваме готовността на Европейската комисия да преразгледа правилата за финансиране на програмите за научни изследвания. Въпреки това измененията следва да бъдат обмислени внимателно и задълбочено, като се вземат предвид не само финансовите и административните мотиви и последствия за бенефициентите, но също така и възможното въздействие върху качеството на самите научни изследвания и иновации. Докладчикът също така е загрижен за това, че възможността за финансиране въз основа на резултатите би могла да доведе до проекти с по-нисък риск и пазарно ориентирани изследвания. Европа се нуждае от повече иновации, но трябва да поддържаме граничните изследвания като основа за иновациите. Нещо повече, без високи постижения в научните изследвания не може да има иновации.
Докладчикът настоятелно призовава за опростяване на достъпа до финансиране за научните изследвания. Необходимо е да се развие култура на взаимно доверие, включваща всички заинтересовани страни. Това ще увеличи научните изследвания и иновациите, като същевременно ще превърне Европа в по-привлекателно място за живот и работа.
Поради това настоящият доклад е от съществено значение и е спешно необходим. Той идва изключително навреме, като се има предвид, че точно сега предстои да започне междинната оценка на РП7 и подготовката за РП8. Докладът има за цел да предостави солидна основа, на която ще можем да градим по-нататък.
Прагматичен преход към административно и финансово опростявяне
Намаляването на комплексността и опростяването на финансирането на ЕС за научните изследвания следва да окаже положително въздействие основно върху заинтересованите лица. В своята резолюция за освобождаване от отговорност за 2007 г. Европейският парламент привлече вниманието към увеличаването на разнообразието. Той също така призова за извършване на оценка на проблемите, които срещат бенефициентите, включително липсата на прозрачност. Процесът на опростяване следва да осигури стабилност и правна сигурност за участниците.
Поради това опростяването на финансовата отчетност изисква такъв подход във финансирането на научните изследвания в ЕС, който в по-голяма степен се основава на доверието и толерира риска. Това включва приемане на обичайните принципи и практики на отчетност и управление на бенефициента, при условие че те са в съответствие с изискванията на националните органи и са сертифицирани от тях. То също така води до приемане на одити и сертификати относно методиката, представени от националните органи, както и финансов контрол, имащ за цел защита на публичните средства и борба с измамите. Подходът за „единен контрол“ и проверките в реално време, извършвани от единен орган, биха позволили на бенефициентите да поправят възникналите системни грешки.
За всяка мярка е необходимо да се определи дали се изисква или не промяна във финансовата уредба, в правилата за участие или в конкретните програми. Освен това е необходимо да се определи дали мерките следва да бъдат приложени за РП7 или само за РП8. Що се отнася за РП7, докладчикът счита, че е по-подходящо тези промени да бъдат въвеждани постепенно, с цел да се избегнат резки и драстични промени в насоките в рамките на една и съща рамкова програма.
Докладчикът също така подкрепя идеята за намаляване на комбинирането на процентните ставки на финансиране и методите за определяне на непреките разходи в схемите за финансиране. Въпреки това моделите за изчисляване на ставките за финансиране и непреките разходи следва да бъдат различни за университетите, научно-изследователските организации и промишлеността. Причината за това е, че разходите се различават значително за тези видове организации. Ставките за финансиране следва да бъдат различни за различните видове дейности. Хармонизирането на правилата следва да бъде насочено основно към различните инструменти. Освен това докладчикът счита, че по-малките консорциуми и използването на по-прости централни механизми ще доведе до опростяване на процедурите.
Също така терминологията, която се използва за комплексни концепции, като например „общи суми” и „допустими разходи”, следва да бъде ясно дефинирана, така че да се избегнат различни тълкувания. Изясняването на допустимите разходи, като например данъци, е от изключителна важност. Също така важно е съгласуваното прилагане на правилата в службите на Европейската комисия и в различните звена за контрол.
Радикален преход към подобряване на качеството, достъпността и прозрачността
a) Преход към основан на науката подход
Високите научни постижения трябва да бъдат най-важната движеща сила за финансирането на научните изследвания, а основаващият се на резултати подход може да снижи научните амбиции на изследователите. В съответствие с това, вместо подхода, основаващ се на резултати, докладчикът предлага система за финансиране, основаваща се на научните постижения. Това ще доведе до опростяване на контрола на финансовата страна, до поставяне на ударението върху научно-техническата част и до партньорски проверки, основаващи се на високите научни постижения. Действително, една система на последователни, прозрачни и хармонизирани професионални партньорски проверки, при които се набляга на високите научни постижения, следва да бъде най-важният критерий за оценка, както е в случая със системата за оценка на ЕСНИ. И накрая, използването на награди следва да бъде насърчено в разумни граници. Въпреки това използването на награди като средство за финансиране на научните изследвания не трябва да измества структурираното финансиране.
б) Оптимизиране на времето
Всички етапи от процеса следва да бъдат оптимизирани, за да се избегнат забавянията и да се насърчи ефективността на разходите. Това включва достъпа до проектите на работни програми, публикуването на поканите, изготвянето на предложенията, процедурата за подбор и времето, необходимо за одобряване на предоставяните средства и за изплащането им.
Намаляването на необходимото време за отпускане на средствата следва да бъде приветствано. Въпреки това докладчикът изразява сериозни резерви относно предложението на Комисията да се премахне изискването, държавите-членки да представят становища относно решенията за подбор. Важно е държавите-членки да имат правомощия за контрол, по-специално при изследванията в областта на сигурността и отбраната и в случаите на етична оценка на проектите.
Комисията предлага по-общо използване на двуетапните предложения. Двуетапното представяне на предложения ще намали тежестта на изготвянето на пълни предложения, но може също така да увеличи продължителността и комплексността на процеса на представяне на предложенията. Поради това докладчикът подкрепя двуетапната процедура за представяне на предложения, при условие че се извършва задълбочена оценка в началния етап. Това би намалило също така разходите по представяне на предложенията.
в) Преход към „съсредоточен върху потребителя“ подход по отношение на достъпа
Докладчикът счита, че може да се постигне по-добър достъп до програмата и подкрепа за ползвателите чрез подобряване качеството на насоките (по-малко жаргон и повече последователност в терминологията). Това може да бъде постигнато чрез оптимизиране на ИТ системите, подкрепа за управлението на проектите и чрез персонализирана подкрепа от страна на ръководителите на проекти от ЕС (един и същ ръководител от началото до края на проекта). За тази цел докладчикът подкрепя пълното интегриране на средствата, оценките и предложенията в единна ИТ платформа. Платформата следва да бъде сигурна, гъвкава и лесна за използване. Следва да се използва една и съща платформа във всички служби и агенции на ЕК.
Взаимодействия на програми и инвестиции
Докладчикът приветства ангажимента на Комисията да осигури единно тълкуване и прилагане на правилата и процедурите за всички програми и инструменти. Нещо повече, следва да има единно прилагане на правилата в четирите генерални дирекции и агенциите на Европейската комисия, както и на СТИ от съвместните предприятия. Въпреки това докладчикът настоятелно препоръчва различен набор от правила за научно-изследователските центрове и университетите, за промишлеността и за МСП.
Намаляването на комплексността в програмите на ЕС и в свързаните с тях инструменти ще допринесе за постигането на оптимизирани взаимодействия като резултат от комбинираното им действие. Желателно е също така да се създаде общ механизъм за насоки в рамките на Комисията (обучение на ръководители на проекти и одитори и учредяване на посредник за РП).
Поуки, които трябва да се извлекат за бъдещата РП8
Докладчикът счита, че опростяването на администрирането е един от най-важните приоритети за бъдещата РП. Освен това преразглеждането на Финансовия регламент, на Правилника за длъжностните лица и въвеждането на специфичен за научните изследвания допустим риск от грешки (ДРГ) са от ключово значение за реструктурирането на рамката за финансиране на научните изследвания.
Същевременно докладчикът приканва Комисията да извърши оценка на отделните инструменти и да засили координацията между тях, като обаче запази достатъчно гъвкавост за приспособяване към спецификата на проектите в зависимост от техния обхват.
Докладчикът счита, че иновациите представляват резултат от ефективна и подходящо финансирана система за образование и научни изследвания в съчетание с рамкови условия, като например адекватна политика в областта на правата на интелектуална собственост, съществуване на рисков капитал, отворени пазари и интелигентно регулиране. Поради това е важно в Рамковата програма да се вземе предвид цялата верига на иновациите от граничните изследвания до приложните изследвания, технологичните демонстрации, разпространението и валоризацията на резултатите. Докладчикът подкрепя система за финансиране, основана на научните постижения, и добре балансирано разпределение между направляваните, низходящи, насочени към ефекта и ненаправляваните, възходящи, насочени към научни постижения научни изследвания като основа за РП8;
И накрая, докладчикът е убеден, че е желателно по-нататъшно интернационализиране на РП. Това следва да доведе до засилено сътрудничество с трети страни, включително развиващи се страни.
13.7.2010
СТАНОВИЩЕ на комисията по бюджетен контрол
на вниманието на комисията по промишленост, изследвания и енергетика
относно опростяване на изпълнението на рамковите програми за научни изследвания
( 2010/2079(INI) )
Докладчик по становище:
Aldo Patriciello
ПРЕДЛОЖЕНИЯ
Комисията по бюджетен контрол приканва водещата комисия по промишленост, изследвания и енергетика да включи в предложението за резолюция, което ще приеме, следните предложения:
1. приветства мерките за опростяване, които вече са установени от Комисията при прилагането на Седмата рамкова програма, и подкрепя Комисията в нейните усилия за постигане на по-голямо опростяване и разясняване на мерките, така че да се избегнат различните интерпретации и да са намали опасността от грешки, както и да се намали цената на проверките; освен това призовава Комисията да определи мерките, които ще предприеме при опростяването и изясняването на настоящите правила;
2. изразява съжаление във връзка с изключително голямото нарастване на броя на изследователските организации, на моделите за сътрудничество и на механизмите за управление, както и във връзка с произтичащата сложност, която води до проблеми по отношение на прозрачността пред бюджетния орган и до различно отношение към бенефициентите;
3. подновява своя призив към Комисията за повече правна сигурност по отношение на изискванията за одит, да се въздържа от всякакви изменения със задна дата, да избягва излишното повтаряне на одитите и, тъй като прилага различни критерии в това отношение, да отговаря на легитимните очаквания на бенефициентите чрез единно тълкуване на правилата, както и да ускори приемането на удостоверенията относно прилагания метод по отношение на средните разходи за персонал, по отношение на които изглежда не е постигнат никакъв напредък;
4. подкрепя опростяването на правилата за изчисляване на декларираните разходи; призовава за ясно определение на необходимите критерии за оценка на това дали методологиите на бенефициентите за изчисляване на разходите съответстват на регулаторните изисквания;
5. подчертава необходимостта от опростяване на правилата без това да вреди на качеството на разходите, както и от подобряване на ефикасността и ефективността на изпълнението; счита, че на една прозрачна, крепка и проста за управление система на финансиране би трябвало да отговаря система на строг контрол; изисква от Комисията да изготви предложения за метод за контрол на ефикасността и рационалността на разходите за научни изследвания;
6. настоява при подготовката на следващата рамкова програма Комисията да направи амбициозни предложения, целящи създаването на система на финансиране, основаваща се на резултатите и научните постижения, а не толкова на влаганите ресурси и разходите, като същевременно гарантира, че не се обезсърчават заявленията с новаторски характер; подчертава, че този подход, основаващ се на научния аспект, не противоречи на изискванията за бюджетен контрол;
7. призовава Комисията да гарантира, че се осигурява помощ на всички кандидати при намирането на съответния партньор;
8. приканва Комисията да проучи извършвания от нея преход към плащания съгласно фиксирана ставка или еднократни общи суми, които може да навредят на способността на бенефициентите да изпълняват адекватно одитните изисквания;
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
12.7.2010 г.
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
22
0
0
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Marta Andreasen, Jean-Pierre Audy, Inés Ayala Sender, Zigmantas Balčytis, Luigi de Magistris, Tamás Deutsch, Martin Ehrenhauser, Jens Geier, Gerben-Jan Gerbrandy, Ingeborg Gräßle, Ville Itälä, Bogusław Liberadzki, Monica Luisa Macovei, Jan Olbrycht, Aldo Patriciello, Theodoros Skylakakis, Georgios Stavrakakis, Søren Bo Søndergaard
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Zuzana Brzobohatá, Edit Herczog, Ивайло Калфин, Olle Schmidt, Derek Vaughan
16.9.2010
СТАНОВИЩЕ на комисията по регионално развитие
на вниманието на комисията по промишленост, изследвания и енергетика
относно опростяване на изпълнението на рамковите програми за научни изследвания
( 2010/2079(INI) )
Докладчик по становище: Alain Cadec
ПРЕДЛОЖЕНИЯ
Комисията по регионално развитие приканва водещата комисия по промишленост, изследвания и енергетика да включи в доклада си следните изменения:
1. изтъква значението на научноизследователската и развойна дейност за целите на справянето с най-големите предизвикателства, пред които е изправен Европейския съюз, във връзка със стратегията "ЕС 2020"; припомня, че политиката на сближаване съществено допринася за финансирането на научноизследователска и развойна дейност в регионите;
2. приветства предложенията на Комисията, целящи опростяване на административните процедури за сложната и скъпа тръжна процедура и за процедурата за изпълнение на научноизследователските рамкови програми, по-специално постепенното въвеждане на финансиране, основаващо се на постиженията, и фиксирани ставки за служителите, работещи по съответните проекти; предлага т.нар. правило "един проект за всяка тема" да бъде преразгледано и насърчава въвеждането на по-гъвкав възходящ тематичен подход за ускоряване процеса на реализация на новаторските идеи; при все това изтъква, че поради непредвидимостта, присъща на научноизследователската дейност, проектите, чиито резултати не могат да бъдат ясно очертани предварително, имат също така своята стойност; отбелязва също така, че следва да бъде ясно как да бъдат тълкувани правилата за провеждане на одит, за да се направи ясно разграничение между възможните нередности и преднамерените измами;
3. приветства текущите разисквания на институциите на ЕС относно нуждата от опростяване на политиката за регионално развитие, за да бъде тя превърната в по-прозрачна, по-достъпна за участниците, на които не достигат финансови средства, и по-ефективна, както и за да се осигури по-голяма правна сигурност за бенефициентите; счита, че добрите практики, които могат да бъдат установени в хода на този процес, могат да бъдат от полза за опростяване прилагането на Седмата рамкова програма;
4. изтъква, че достъпът на бенефициентите до проекти в сферата на научните изследвания и иновациите изисква висок технически капацитет и задълбочено познаване на административните и финансовите процедури и следователно, че този достъп е изключително затруднен за по-малките кандидати като МСП и по-малките изследователски институти, помещаващи се в периферните региони; припомня, че 90% от предприятията в Европа са МСП и че е необходимо да се гарантира пълното им и ефективно ангажиране в използването на ресурсите на Седмата рамкова програма
5. счита, че различните инструменти на Европейския съюз за сближаването, научните изследвания и иновациите следва да бъдат прилагани с интегриран подход с оглед гарантиране на тяхната ефективност; изтъква необходимостта да се търси взаимодействие между тези инструменти, за да се елиминират пречките пред подобни взаимодействия, по-специално чрез хармонизиране на правилата за провеждането на одит и допустимостта на разходите, за да се опрости прилагането от страна на бенефициентите;
6. счита, че изследователската дейност и иновациите могат да бъдат насърчени на регионално равнище благодарение на близостта между университетите, държавните научноизследователски органи, големите предприятия, МСП и регионалните и местни публични органи, например в рамките на клъстъри; отбелязва също така, че засилването на изследователската дейност и иновациите на регионално равнище може да спомогне за намаляване на социалните и регионални различия; насърчава също така по-ефективното координиране на усилията за планиране на научноизследователската и развойна дейност на европейско равнище от страна на органите на различно равнище (регионално, национално и общностно); също така изтъква необходимостта от изграждане на по-добри връзки между академичните среди и промишлеността;
7. припомня, че Седмата рамкова програма, по подобие на политиката за регионално развитие, се основава на принципите за партньорство и съфинансиране; уточнява колко е привързан към тези принципи за добро управление и изисква те да продължат да бъдат прилагани независимо от ограниченията, налагани на публичните разходи поради икономическата криза;
8. припомня, че Седмата рамкова програма съсредоточава своето внимание върху широкомащабни проекти , които има вероятност да окажат осезаемо въздействие върху икономическата дейност, иновациите в продуктовото планиране и гарантирането на продукция с висока добавена стойност, като по този начин се създадат работни места и ЕС да бъде по-добре оборудван о оглед неговата конкурентоспособност в световен мащаб; изтъква, че динамиката, създадената от проектите в областта на високите постижения както в приложната, така и в съществената изследователска дейност, е от полза за всички на територията на ЕС, независимо от тяхното текущо развитие в областта на научното развитие, по-специално ако се постигне взаимодействие със средствата, предназначени за регионалната политика и това ефективно се добавя към първичната цел за сближаване на инструментите на политиката за сближаване, което се изразява в съгласуваност както по отношение на балансираното развитие, така и по отношение на конкурентоспособността; все пак отбелязва, че следва да се обърне специално внимание на по-малките проекти, които вероятно също могат да имат конкретно въздействие, като например се засили връзката между иновациите и социалната интеграция;
9. иска от Комисията да публикува анализ за равнищата на участие на отделните държави-членки в Седмата рамкова програма;
10. изтъква, че увеличаването на регионалните различия по отношение на възможностите за развитие на научноизследователска и развойна дейност е предизвикателство, на което трябва да се отговори не само в рамките на политиката за сближаване, но и посредством самата политика за научноизследователска дейност и иновации;
11. счита, че следва да се насърчава обменът на специалисти, без да се стимулира изтичането на мозъци от ЕС към други части на света и в рамките на ЕС от по-бедните към по-богатите страни, което би подкопало европейската политика за сближаване.
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
6.9.2010
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
34
0
5
Членове, присъствали на окончателното гласуване
François Alfonsi, Charalampos Angourakis, Catherine Bearder, Victor Boştinaru, Zuzana Brzobohatá, John Bufton, Alain Cadec, Salvatore Caronna, Tamás Deutsch, Rosa Estaràs Ferragut, Danuta Maria Hübner, Филиз Хакъева Хюсменова, Seán Kelly, Constanze Angela Krehl, Ramona Nicole Mănescu, Riikka Manner, Iosif Matula, Erminia Mazzoni, Jan Olbrycht, Wojciech Michał Olejniczak, Markus Pieper, Tomasz Piotr Poręba, Georgios Stavrakakis, Csanád Szegedi, Nuno Teixeira, Lambert van Nistelrooij, Oldřich Vlasák, Kerstin Westphal, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Karima Delli, Pat the Cope Gallagher, Ivars Godmanis, Catherine Grèze, Lena Kolarska-Bobińska, Veronica Lope Fontagné, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid, Elisabeth Schroedter, Evžen Tošenovský, Sabine Verheyen
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
30.9.2010
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
48
1
1
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Ivo Belet, Bendt Bendtsen, Jan Březina, Reinhard Bütikofer, Maria Da Graça Carvalho, Jorgo Chatzimarkakis, Christian Ehler, Lena Ek, Ioan Enciu, Adam Gierek, Norbert Glante, Robert Goebbels, Fiona Hall, Jacky Hénin, Edit Herczog, Romana Jordan Cizelj, Lena Kolarska-Bobińska, Béla Kovács, Philippe Lamberts, Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz, Marisa Matias, Jaroslav Paška, Anni Podimata, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Paul Rübig, Amalia Sartori, Konrad Szymański, Britta Thomsen, Evžen Tošenovský, Ioannis A. Tsoukalas, Claude Turmes, Niki Tzavela, Marita Ulvskog, Владимир Уручев, Kathleen Van Brempt, Alejo Vidal-Quadras, Henri Weber
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Antonio Cancian, Vicky Ford, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Jolanta Emilia Hibner, Yannick Jadot, Silvana Koch-Mehrin, Bernd Lange, Algirdas Saudargas, Silvia-Adriana Ţicău, Catherine Trautmann, Hermann Winkler
