P6_TA(2007)0196
Глобална Европа
A6-0149/2007
Резолюция на Европейския парламент от 22 май 2007 г. за Глобална Европа – външни аспекти на конкурентоспособността ( 2006/2292(INI) )
Европейският парламент
, –
като взе предвид съобщението на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, озаглавено "Глобална Европа: конкурентноспособна в световен мащаб - принос към стратегията на ЕС за растеж и заетост" ( COM(2006)0567 ),
–
като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено "Глобална Европа: инструменти за търговска защита в Европа в една променяща се глобална икономика. Зелена книга за обществено обсъждане" ( COM(2006)0763 ),
–
като взе предвид своята резолюция от 28 септември 2006 г. относно икономическите и търговски взаимоотношения на ЕС с Индия
Приети текстове,
P6_TA(2006)0388 .
,
–
като взе предвид своята резолюция от 25 октомври 2006 г. относно годишния доклад на Комисията пред Европейския парламент относно мерките срещу дъмпинговия или субсидиран внос и защитните мерки по вноса, прилагани от трети страни спрямо Общността (2004)
Приети текстове,
P6_TA(2006)0450 .
,
–
като взе предвид своята резолюция от 4 април 2006 г. за оценката на кръга Доха след министерската конференцията на СTO в Хонг Конг OВ C 293E, 2.12.2006, стр. 155.
,
–
като взе предвид своята резолюция от 12 октомври 2006 г. относно икономическите и търговските взаимоотношения между ЕС и Меркосур с оглед на сключването на Споразумение за междурегионално асоцииране
Приети текстове,
P6_TA(2006)0419 .
,
–
като взе предвид своята резолюция от 1 юни 2006 г. относно трансатлантическите икономически взаимоотношения между ЕС и САЩ OВ C 298E, 8.12.2006, стр. 235.
,
–
като взе предвид своята резолюция от 13 октомври 2005 г. относно перспективите на търговските взаимоотношения между ЕС и Китай OВ C 233E, 28.9.2006, стр. 103.
,
–
като взе предвид своята резолюция си от 6 септември 2005 г. за текстилните изделия и облеклото след 2005 г. OВ C 193E, 17.8.2006, стр. 110.
,
–
като взе предвид работния документ на екипа на Комисията, придружаващ съобщението на Комисията, озаглавено "Икономически реформи и конкурентоспособност: основни послания на доклада от 2006 г. относно конкурентоспособността на Европа" ( SEC(2006)1467 ),
–
като взе предвид заключенията на Председателството от Европейския съвет в Брюксел, от 23 и 24 март 2006 г. Документ на Съвета 7775/1/06.
,
–
като взе предвид своята резолюцията от 15 март 2006 г. за приноса към пролетното заседание на Европейския съвет през 2006 г. във връзка с Лисабонската стратегия OВ C 291E, 30.11.2006, стр. 321.
,
–
като взе предвид съобщението на Комисията до Съвета и Европейския парламент, озаглавено "EС − Китай: по-близко партньорство, по-големи отговорности" и придружаващия го работен документ на Комисията, озаглавен "По-близки партньори, по-големи отговорности: документ относно търговската и инвестиционна политика на ЕС и Китай: конкуренция и партньорство" ( COM(2006)0631 и 0632),
–
като взе предвид декларацията, приета с единодушие на 2 декември 2006 г. в контекста на годишната сесия на Парламентарната конференция за СTO,
–
като взе предвид член 45 от своя правилник,
–
като взе предвид доклада на Комисията по международна търговия и становището на Комисията по икономически и парични въпроси ( A6-0149/2007 ),
A.
като има предвид, че търговската политика може да допринесе решително за стимулиране на растежа и създаване на работни места, в съответствие с целите на подновената Лисабонска програма;
Б.
като има предвид, че ЕС трябва да приеме подходяща стратегия за посрещане на предизвикателствата на глобализацията и справяне със засилената конкуренция от страна на големи нововъзникващи икономики, като същевременно запази европейският модел на икономическо, регионално и социално сближаване;
В.
като има предвид, че съгласуваността между вътрешните и външните аспекти на Лисабонската програма е необходимо условие за успеха на тази инициатива;
Г.
като има предвид, че вътрешните структурни реформи играят важна роля за подобряване както на вътрешната, така и на външната конкурентоспособност на предприятията от ЕС;
Д.
като има предвид, че прекъсването на 24 юли 2006 г. на преговорите по Програмата за развитие от Доха, продължили почти пет години, създаде нова ситуация, в която ЕС трябваше да пригоди временно приоритетите и инструментите на своята търговска политика, като същевременно запази многостранността, като основен приоритет на своята търговска политика;
Е.
като има предвид, че търговската политика е средство, а не самоцел, и следва да се планира така, че да допринася за общото благосъстояние на населението в рамките на ЕС и извън него;
Ж.
като има предвид, че в повечето сектори ЕС е вече една от най-отворените икономики в света;
З.
като има предвид, че интегрираността на общата търговска политика е значително предимство за ЕС и му позволява да играе важна роля в международната система на търговия;
И.
като има предвид, че протекционизмът изкуствено закриля неефективни икономически сектори от международната конкуренция, отклонява ресурси от по-продуктивни сектори, повишава цените и в крайна сметка води до безработица;
Й.
като има предвид, че често възниква обществен протест срещу разрушителното въздействие на отварянето на търговията върху някои региони и икономически сектори, докато положителното му въздействие по отношение на иновациите, конкурентоспособността и трудовата заетост твърде често се пренебрегва;
К.
като има предвид, че достъпът до пазара все повече се затруднява от различни видове нетарифни бариери;
Л.
като има предвид, че високите мита все още представляват значителна пречка за търговията, особено в отношенията с големите нововъзникващи икономики;
М.
като има предвид, че многостранната търговска система, въплътена в СТО, остава най-ефективната рамка за постигане на справедлива и лоялна търговия в световен мащаб, чрез разработване на подходящи правила и гарантиране спазването на тези правила;
Н.
като има предвид, че ЕС e все така ангажиран с успеха на Програмата за развитие от Доха (ПРД) и вече е показал добра воля чрез множество съдържателни предложения във всички области на преговорите;
О.
като има предвид, че при определени условия следва отново да се обърне внимание на заключенията от двустранните и регионални споразумения за свободна търговия (ССТ), като все пак се отчита това, че прекаленото разпространение на тези споразумения би попречило на укрепването на многостранната система, предлагана от ЕС;
П.
като има предвид, че е много важно да се определи правилен баланс между многостранните и двустранните споразумения;
Р.
като има предвид, че ЕС трябва бъде готов, при необходимост, да се защитава от нарушения на договорените правила - като прибягва към използването на механизми за разрешаване на спорове, и от нелоялни търговски практики - като въведе ефективни и законни мерки за търговска защита, осигуряващи незабавна помощ за засегнатите промишлени сектори;
С.
като има предвид, че не може да се води надеждна и законна търговска политика без пълноценното участие на Европейския парламент;
Т.
като има предвид, че е важно Парламентът да има своевременно достъп до текстовете на различните мандати за преговори, дадени на Комисията;
ЕС в условията на глобална конкуренция
1.
Счита, че търговската политика е необходим елемент на всяка стратегия, насочена към насърчаване на растежа и създаване на работни места чрез повишаване на конкурентоспособността на Европа; следователно, приветства горепосоченото съобщение на Комисията, озаглавено "Глобална Европа: конкурентноспособна в световен мащаб", като важен принос към подновената Лисабонска програма;
2.
Счита, че развитието на търговията не е самоцел, а следва да се оценява, като се отчита въздействието й върху икономическия растеж, заетостта и устойчивото развитие; изтъква, че анализът на европейската икономическа конкурентоспособност, вместо да се насочва единствено към търговски показатели, следва да се насочи към постигнатия от европейските производители дял от общото производство в света и към тенденциите в областта на заетостта;
3.
Припомня, че ангажиментът на ЕС за съгласуваност на политиката, и счита, че този ангажимент изисква целите на ЕС за преговорите при воденето на търговски преговори да бъдат съгласувани с политиката на ЕС за развитие, като се обърне специално внимание на най-слабо развитите страни и развиващите се страни;
4.
Счита, че по-голямата външна конкурентоспособност е от жизнено важно значение за постигане на Лисабонските цели за растеж и заетост; счита, че когато ЕС предприема външни действия, трябва да насърчава реформите и международното сътрудничество в икономическата сфера, така че да се създава благоприятна икономическа среда и да се насърчава устойчивото развитие в международен мащаб; за тази цел възнамерява да работи за постигане на по-голяма последователност и съгласуваност на своите макроикономически политики, подобрена парична и финансова сигурност, сътрудничество по данъчните въпроси и премахване на нелоялната данъчна конкуренция;
5.
Счита за необходимо, на първо място, провеждането на парична политика, основана на ценова стабилност, така че да може да се финансира технологичния прогрес и да се подпомагат МСП чрез предоставяне на възможност за навлизане на пазари извън Еврозоната; второ, счита за необходимо изграждането на данъчни системи, благоприятстващи развитието на стопанската дейност и създаващи предпоставки за увеличаване броя на новосъздадените предприятия, и за тази цел следва да се премахнат данъците, които пречат на ефикасността и създаването на работни места, по-специално за определени социални групи, като жените, дългосрочно безработните и възрастните хора; и трето, следва да се увеличи конкуренцията на вътрешния пазар, като се има предвид, че колкото по-ожесточена е конкуренция в рамките на ЕС, толкова по-конкурентоспособни ще бъдат установените в ЕС компании извън рамките на ЕС;
6.
Изразява убеждението, че социалният модел, който остава в основата на европейските производствени отношения, даде възможност на ЕС да запази високата степен на глобална конкурентоспособност спрямо своите основни конкуренти; счита, че най-голямото предизвикателство, пред което ЕС е изправен, е запазването на този социален модел, въпреки съществуващия натиск на все по-конкурентните глобални пазари за още по-голямо намаляване на производствените разходи за социални и екологични цели;
7.
Вярва, че ползите от една отворена търговска система са по-големи от потенциално разрушителното й въздействие; следователно счита, че ЕС трябва да продължи усилията си за завършване на единния пазар, да продължи да насърчава увеличаването на глобалната либерализация и свободната и лоялна търговия и да избягва протекционизма; но също така счита, че нейното потенциално разрушително въздействие върху някои сектори, региони и страни, например последиците от преместването и изнасянето на промишлени дейности, не трябва да се пренебрегва;
8.
Счита, че ползите от либерализацията са най-вече за тези страни, които премахват митата и нетарифните бариери и отварят пазарите си; следователно счита, че способността на ЕС за увеличаване на неговата конкурентоспособност зависи, наред с други фактори
,
от това как ЕС ще се справи с пречките пред търговията на глобално равнище, като гарантира завършването на единния пазар и отвори пазарите си за трети страни;
9.
Изразява съгласие със стратегията на Комисията за оказване на положително въздействие върху процеса на глобализация и за управление на рисковете;
10.
Изразява съжаление за това, че гражданите на ЕС свързват глобализацията с намаляващо европейско производство и загуба на работни места; изтъква необходимостта ЕС да приеме подходяща стратегия за прилагане на необходимите реформи, за да може Съюзът да се възползва от глобализацията, като същевременно се насърчи производството и заетостта;
11.
Приканва Комисията и държавите-членки да предоставят на европейските граждани повече информация относно всички аспекти на глобализацията и конкретните ползи, които произтичат от участието на ЕС в системата на международната търговия;
12.
Счита, че концепциите за обучение през целия живот са полезни инструменти, но те не са достатъчни, за да се отговори на предвидените промени в глобалните производствени структури; изисква прилагането на новата глобална стратегия за конкурентоспособност на ЕС да бъде обвързано с напредъка при осъществяването на Лисабонската програма, която трябва да се преориентира, за да се справи по-успешно с основателните притеснения на европейските граждани, че няма да могат да се приспособят към промяната;
13.
Вярва, че засилената конкуренция би следвало да насочи ЕС към увеличаване на усилията в областта на образованието и на научноизследователската и развойна дейност, с оглед запазване на неговата позиция на световните пазари за иновативни продукти и високоспециализирани услуги и подобряване на тази позиция посредством създаването на нови сравнителни предимства;
14.
Вярва, че е необходимо да се подкрепя плавната интеграция на високо иновативните и високо технологични европейски компании в търговската среда в световен мащаб;
15.
Подчертава стратегическата необходимост ЕС да поддържа, въпреки външния конкурентен натиск, достатъчно широка и разнообразна индустриална база; счита, следователно, че отварянето на търговията следва да се придружава от устойчиви индустриални политики и да бъде съобразено с тях, както на европейско, така и на национално равнище;
16.
Настоява върху факта, че в основата на успехите на ЕС в икономическата област стои дейността на малките и средни предприятия (МСП), които посредством по-широк достъп до възможности за извършване на научни изследвания и развойна дейност, трябва да получат възможността за гарантиране на производството на висококачествени стоки в горния край на веригата на стойността;
17.
Припомня, че в повечето сектори ЕС вече притежава една от най-отворените икономики в света и че той до голяма степен е допринесъл за значителното развитие на световната търговия през последните петдесет години и се е възползвал от него;
18.
Счита, все пак, че постиженията на ЕС, във връзка с вече развитите и нововъзникващите икономики, се намират под отрицателното влияние на липсата на реципрочност по отношение на условията за достъп до пазара, недостатъчното придържане към договорените търговски правила и разпространението на нелоялни търговски практики;
19.
Отбелязва, че голям брой страни по света, включително големите нововъзникващи икономики, поддържат високи мита и нетарифни бариери пред износа на ЕС; счита, че премахването или значителното намаляване на тези бариери, като се отчитат надлежно съображенията, свързани с развитието, следва да бъде един от основните приоритети на търговската политика на ЕС;
20.
Изразява съгласие с позицията на Комисията, че системата на световната търговия вече не е запазена територия за страните от Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР); препоръчва, от друга страна, страни като Мексико да бъдат включени в списъка на държавите, които Комисията определя като нововъзникващи икономики; припомня, че нововъзникващи икономики като Китай, Бразилия, Русия, Индия и Мексико вече стоят в основата на повече от 18 % от търговските потоци в световен мащаб;
21.
Призовава външната политика на ЕС да осигури справедливо икономическо развитие на неговите партньори, да се противопостави на социалния дъмпинг и да насърчава спазването на социалното законодателство и установяването на стандарти за достоен труд, които, в съответствие с предложенията на МОТ, да гарантират достойни доходи за работниците и техните семейства, правото на здраве и безопасност на работното място, правото на социално осигуряване и свобода на синдикалната дейност;
22.
Подчертава необходимостта от насърчаване въвеждането от филиали, подизпълнители и доставчици от трети страни на установени в ЕС компании, на кодекси за поведение, съдържащи целите за установяване на стандарти за достойни условия на труд и други аспекти от корпоративната социална отговорност;
23.
Отбелязва интереса на ЕС за продължаване и ускоряване на двустранните преговори с неговите основни търговски партньори, при условие, че това не е в нарушение на стандартите на ЕС в областта на околната среда и здравеопазването и се спазва конвенцията на ЮНЕСКО за защита и насърчаване на разнообразието на културно изразяване от 20 октомври 2005 г.;
СТО
24.
Счита, че многостранната търговска система, въплътена в СТО, остава категорично най-ефективната рамка за постигане на свободна търговия в световен мащаб; счита, от друга страна, че системата на СТО следва да бъде реформирана до известна степен, с оглед повишаване на нейната прозрачност и ефективност; приветства възобновяването на официалните преговори за Програмата за развитие от Доха (ПРД) и отново изразява силната си подкрепа за успешното приключване на тези преговори;
25.
Счита, че постигането на амбициозни и балансирани резултати от Програмата за развитие от Доха е изключително важно за европейските дружества и следва да се счита за приоритет от преговарящите за ЕС;
26.
Отбелязва, че кръгът Доха е кръг от преговори за развитие, и следователно, новият дневен ред на ЕС за търговията следва да отразява целите за развитието; наред с това отбелязва, че новият дневен ред за търговията изисква поемането на специална отговорност във връзка с ефективността на политиката за развитие на ЕС, и по-специално по отношение на най-бедните страни в света;
27.
Счита разумната реформа на институционалната структура на СТО и на процеса на вземане на решения като важно условие за подобряване на функционирането на СТО и за справяне с предизвикателствата, свързани с непрекъснато растящия й брой членове; призовава Комисията да участва активно в общия процес на размисъл по този въпрос и да представи конструктивни предложения;
28.
Счита, че ако ЕС съдейства за въвеждането на основни многостранни правила за политиката на конкурентоспособност и ако международното сътрудничество в тази област се подобри, пазарите биха могли да станат по-отворени, балансирани и ефективни;
Двустранни и регионални споразумения за свободна търговия
29.
Подчертава, че СТО е най-подходящият форум за осигуряване на справедливо разпределение на ползите от засилената глобализация; следователно счита, че постигането на амбициозни, насочени към развитието резултати от преговорите за ПРД, трябва да бъде най-важният приоритет за ЕС; счита двустранните и регионалните ССТ за неоптимално решение; припомня, че тези споразумения водят до отклоняване на търговията, често са небалансирани, допринасят за наличие на дискриминация в международните търговски отношения и водят до намаляване на равнището на ангажираност на участващите в СТО страни;
30.
Вярва, че нови двустранни или регионални инициативи за свободна търговия трябва да се започват, само когато е необходимо да се подобри конкурентната позиция на износителите от ЕС на ключови чужди пазари, особено в случаите, когато други основни търговски сили вече са сключили, или са в процес на договаряне на такива споразумения със съответните страни или региони; изисква пълна прозрачност от Комисията относно критериите, прилагани за подбор на нови партньори за ССТ и настоява за извършване на пълни оценки на въздействието върху икономиката и устойчивото развитие, като се включат всички участници и резултатите от тях се оповестят публично;
31.
Счита, че всички нови ССТ, сключени от ЕС, следва да бъдат съвместими със СТО, всеобхватни, амбициозни, да водят до реципрочен пазарен достъп и наред с това, да осигуряват пълна либерализация на услугите и инвестициите, като се простират извън съществуващите многостранни ангажименти и ангажиментите, които евентуално ще произтекат от успешното сключване на ПРД;
32.
Счита, че при воденето на преговори за ССТ, Комисията трябва да отчита рисковете от изключването на по-малките и слаби търговски партньори от изгодите на международната търговия и следователно настоява техните интереси да се отчитат по време на целия процес на преговори;
33.
Призовава Съвета да прави разграничение между нововъзникващите икономики и развиващите се страни при подготовката на ССТ или на мандати за преговори за сключване на споразумения за асоцииране, и да гарантира, че при воденето на преговори с развиващите се страни се дава предимство на посрещането на техните нужди, свързани с развитието;
34.
Изразява убеждението, че всички бъдещи ССТ трябва да бъдат модерни по своето естество и да включват стандартите, съдържащи се в основните конвенции на МОТ;
35.
Изисква всички нови ССТ, сключвани от ЕС, да включват механизми, позволяващи на ЕС пълното или частично преустановяване на тяхното прилагане, когато са налице доказателства за неизпълнение на задълженията по ССТ от другите страни; счита, че Комисията трябва да задейства тези механизми, когато бъде приканена с резолюция на Парламента да направи това;
36.
Приканва Комисията да договори с членовете на СТО, изразяващи подобно становище, общите основни разпоредби за ССТ, свързани например с преференциалните правила за произход, с оглед постигане на по-голямо съответствие между тези споразумения и опростяване на употребата им в полза на стопанските субекти;
Многостранни/секторни преговори
37.
Приканва Комисията и Съвета също да разгледат предимствата на многостранните/секторните преговори в определени случаи, като следват примерите на Споразумението за гражданската авиация, Споразумението за обществените поръчки и Споразумението за информационните технологии;
Общ подход към търговските преговори
38.
Настоява отстъпките на ЕС за неговите партньори в преговорите, освен когато съществуват основателни съображения за развитие, да отговарят на отстъпките от съответните страни;
39.
Обръща внимание на стратегическото значение и многофункционалното естество на селското стопанство в ЕС; подчертава, че селското стопанство следва да не бъде единствената област, в която ЕС прави отстъпки в хода на търговските преговори, и че търговската политика трябва да продължи да се придържа към основните подходи, предвидени при провеждането на множеството последователни реформи на Общата селскостопанска политика;
40.
Припомня, че ЕС, като най-големия единен пазар на стоки и услуги в света, е много привлекателен за износителите от цял свят; обръща внимание на голямото преимущество, което това дава на преговарящите за ЕС, както в рамките на многостранните преговори, така и в рамките на двустранните и регионални преговори;
41.
Счита, че при прилагането на политиките за лоялна търговия от страна на ЕС и всичките му търговски партньори ще трябва постепенно да започне да се обръща по-голямо внимание на международното признаване на минималните екологични стандарти, които създават условия на равнопоставеност между всички партньори;
42.
Счита, че при търговските преговори, на многостранно, двустранно и регионално равнище, следва да се полагат усилия за определяне на международна търговия във връзка с международните ангажименти в социалната сфера, в областта на околната среда и правата на човека, и следователно, да се допринесе за полагането на съответни усилия в други рамки; настоява напредъкът по тези въпроси да се балансира единствено с търговските интереси на ЕС, тъй като международната търговия, въпреки значението й, е само един аспект от устойчивото икономическо развитие в ЕС;
43.
Призовава Комисията да изясни схващането си за естеството на социалните и екологични правила и стандарти в международната търговска политика, да установи принципите и съдържанието на планираните раздели за социалната сфера и околната среда от споразуменията за нови зони за свободна търговия и споразуменията за асоцииране, и да изготви убедителна стратегия за насърчаване приемането на тези раздели от търговските партньори на ЕС;
Трансатлантически отношения
44.
Счита, че ЕС трябва да диверсифицира икономическите си отношения, да запази политиките си по въпроси, като общественото здраве и околната среда, и да укрепи икономическите си отношения с други региони от света при запазване на мира и въз основата на принципите на суверенитет, зачитане на гражданските свободи, грижа за околната среда, социални стандарти, права на човека и развитие;
45.
Укрепването на трансатлантическите икономически отношения трябва да продължи да се развива при спазване на правилата на ЕС за околната среда и общественото здраве и трябва да не подкопава независимостта на неговата политика на конкуренцията и неговите правила за защита на обществените услуги и културното многообразие;
46.
Препоръчва да се събират достоверни данни, за да се анализира значението на интеграцията на икономическите пазари на ЕС и САЩ за развитието на икономиката и обществото в Мексико и Канада; обръща внимание на факта, че чуждестранните преки инвестиции в Мексико доста често се влагат чрез европейски филиали, които оперират на територията на САЩ, което обяснява факта, че тези операции не се отразяват реално в данните за обмена между ЕС и Мексико;
Китай
47.
Позовава се на горепосочената своя резолюция относно перспективите за развитие на търговски отношения между ЕС и Китай; счита Китай за добър пример за положителното влияние на либерализацията на търговията и активното участие в глобалните конкурентни пазари, във връзка с постигането на икономически растеж и благосъстояние; осъзнава големите социални и екологични предизвикателства, пред които е изправена тази страна; настоява Китай да изпълнява всички задължения, произтичащи от членството му в СТО, прилагането на международните трудови стандарти и защитата на правата върху интелектуалната собственост; приветства гореспоменатото съобщение на Комисията и работния документ за отношенията между ЕС и Китай и подкрепя усилията на Комисията за изготвяне на подходяща стратегия, разглеждаща всички аспекти на отношенията между ЕС и Китай;
48.
Счита, че икономическите и търговските отношения с Китай трябва да продължават да се развиват паралелно с провеждането на политически диалог, включващ отговорностите на двамата партньори в областта на околната среда и социалната област; подчертава, че икономическите и търговски отношения между ЕС и Китай трябва да се основават на спазването на справедливите и равностойни търговски правила и прилагането на правилата на СТО;
49.
Счита, че недостатъчната защита на правата върху интелектуалната собственост е едно от най-големите предизвикателства пред ЕС в двустранните му отношения с китайските власти; следователно призовава Комисията да положи още усилия да убеди Китай да спазва изцяло споразуменията ТРИПС и да подобри прилагането на съдебните решения;
Въпроси, свързани с регулирането
50.
Подчертава нарастващото значение в международната търговия на въпросите, свързани с регулирането; призовава към по-голямо съответствие между правилата и практиките на ЕС и тези на основните ни търговски партньори; подчертава, че това не трябва да води до хармонизация чрез занижаване на нормите и разпоредбите, което би подкопало доверието на гражданите в здравеопазването, сигурността и околната среда; подчертава, че те по-скоро трябва да положат повече усилия за гарантиране на признаването и прилагането им от основните търговски партньори на ЕС;
51.
Призовава Комисията да извършва редовна оценка на въздействието на вътрешните политики и регулиране на ЕС върху глобалната конкурентоспособност и в процеса на разработване на нейната регулаторна политика да отдаде необходимото значение на конкурентното положение на предприятията от ЕС в рамките на Европа и извън нея;
52.
В контекста на СТО и двустранните споразумения за свободна търговия, подчертава значението на ускореното премахване на нетарифните бариери пред търговията и хармонизирането на техническите правила, по-специално чрез прилагане на принципа на взаимно признаване;
53.
Счита, че най-ефективният начин за избягване на различията в регулирането, вследствие на които се създават пречки пред търговията, се състои в разработването на общи правила и стандарти; насърчава Комисията активно да участва в работата на всички съответни международни агенции и органи за стандартизация;
54.
Подкрепя многостранното и двустранното сътрудничество с ключови страни-партньори, доколкото това не води до дискриминация срещу други страни, и не позволява на съответните партньори да се намесват неправомерно във вътрешния процес на вземане на решения на ЕС;
Защита на правата върху интелектуалната собственост
55.
Призовава Комисията да продължава своите усилия в сферата на научноизследователската и развойна дейност и иновациите; отбелязва, че спазването на патентите и защитата на правата на интелектуална собственост са в центъра на външната конкурентоспособност на ЕС, и счита, че ЕС следва да заеме по-решителна позиция в подхода си по този въпрос по отношение на трети страни;
56.
Подчертава, че фалшифицирането и пиратството водят до загуба на работни места, подкопават иновациите и лишават правителствата от данъчни приходи; подчертава, че подходящата защита и ефективното прилагане на правата на интелектуална собственост стоят в основата на глобална икономика;
57.
Счита подходящата защита на правата на интелектуална собственост от основните търговски партньори на ЕС за съществена предпоставка за запазването и повишаването на външната конкурентоспособност на ЕС;
58.
Приветства ангажимента на Комисията за подобряване на разпоредбите относно правата на интелектуална собственост в международни търговски споразумения и изпълнението на поетите ангажименти;
59.
Настоява, че основните търговски партньори на ЕС, като например Китай и Русия, следва да прилагат правата на интелектуална собственост в съответствие със задълженията, определени от СТО/ТРИПС;
60.
Подчертава, че европейската политика в сферата на правата на интелектуална собственост по отношение на развиващите се страни не следва да поставя по-строги задължения от тези по споразумението ТРИПС, а вместо това следва да насърчава използването на отстъпките, предоставяни от ТРИПС;
61.
Счита, че защитата на правата на интелектуална собственост и доказателствата за тяхното ефективно прилагане чрез подходящи правни и административни мерки следва да бъде задължително условие за присъединяване към СТО;
62.
Призовава Съвета да одобри предложението на Комисията за регламент на Съвета за обозначаване на страната на произход за някои продукти, внасяни от трети страни (СОМ(2005)0661), така както това бе подкрепено от Парламента в неговата резолюция от 6 юли 2006 г. относно маркирането на произхода
Приети текстове,
P6_TA(2006)0325 .
;
Стратегия за пазарен достъп
63.
Приветства решението на Комисията да преразгледа своята стратегия за пазарен достъп и очаква приемането на съобщението й по този въпрос през 2007 г.; приканва Комисията да включи Европейския парламент активно в тази инициатива;
64.
Настоява за необходимостта да се обърне специално внимание на нетарифните бариери, които поради непрекъснатото намаляване или премахване на тарифите има вероятност да се превърнат в основни пречки пред международната търговия; обръща внимание на голямото разнообразие, техническа сложност и политическа чувствителност на нетарифните бариери, което затруднява справянето с тях, и приканва Комисията да посвети значителни ресурси за изпълнението на тази трудна задача;
65.
Обръща внимание на сериозния риск мерките по отношение на сигурността да се превърнат в основните нетарифни бариери на ХХІ век; призовава всички страни да потърсят решение на основателните си тревоги във връзка със сигурността посредством предприемане на мерки, които включват възможно най-малки ограничения на търговията, и да си сътрудничат, многостранно или двустранно, при преследване на тази цел;
66.
Призовава делегациите на Комисията, посолствата на държавите-членки и агенциите за насърчаване на търговията, търговските палати и всички други държавни и частни организации, представляващи европейските икономически интереси в чужбина, да координират по-добре своите действия за насърчаване на стоките и услугите от ЕС, за отваряне на пазарите и увеличаване на инвестиционните потоци;
Услуги
67.
Припомня нарастващия дял на услугите в глобалното икономическо производство и в БВП на ЕС; обръща внимание на високото равнище на външна конкурентноспособност на европейските доставчици на услуги; призовава Комисията при всички търговски преговори да се стреми едновременно към прогресивна и реципрочна либерализация на услугите и към политика на повишена стандартизация, прозрачност и предвидимост на правилата и нормите по отношение на този сектор, за да може високо конкурентоспособният европейски сектор на услугите да функционира по-свободно в трети страни; въпреки това отбелязва, че това не следва да води до предложения или изисквания в сферата на обществените услуги;
68.
Счита, че следва да се направи разграничение между търговски и обществени услуги; подчертава необходимостта обществените услуги да не се включват в преговорите, по-специално в случая с обществените услуги, които задоволяват основни човешки нужди и осигуряват достъп до основни "обществени блага", като например здравеопазване, образование, питейна вода и енергия, и такива, които играят важна роля за запазване на културното многообразие, като аудиовизуалните услуги;
69.
Настоява върху необходимостта да се гарантира, че партньорите на ЕС от най-слабо развитите страни осигуряват достатъчно възможности в областта на тази политика, за да могат да регулират услугите, които са важни за тяхното развитие;
70.
Поддържа, че ЕС трябва да насърчава разпространението и признаването на международните счетоводни и одитни стандарти и практики, така че да гарантира по-голяма стабилност и прозрачност на пазарите и да осигурява възможност за стопанските субекти да извличат полза от по-голямата сигурност, както и да бъдат по-добре информирани по отношение на дейностите, които те развиват извън ЕС;
71.
Поддържа, по-специално, че за да се повиши външната конкурентоспособност, ЕС трябва да предприеме мерки в областта на търговската си политика, за да увеличи сигурността на електронните сделки и търговия и да подобри защитата на данните;
72.
Счита, че отварянето на пазара на финансови услуги и улесняването на движението на капитала трябва да се извършват паралелно с осигуряването на по-голяма прозрачност и подобряването на мерките за борба с изпирането на пари, финансовата помощ за тероризма, данъчната измама, и по-специално по отношение на офшорните финансови центрове;
Суровини и енергия
73.
Счита, че за суровините, и по-специално енергийните ресурси, следва да се предвиди специален режим в новата търговска програма на ЕС;
74.
Счита, предвид необходимостта също така от борба с промяната на климата чрез по-устойчиви търговски модели, че достъпът и използването на енергия и ресурси е въпрос на многостранно определяне на правила, които не трябва да се подкопават от двустранни търговски споразумения, които се конкурират за най-благоприятните условия на достъп;
Обществени поръчки
75.
Счита, че на голямата степен на отвореност на пазарите на обществени поръчки в ЕС на всички държавни нива не съответства пропорционално голям достъп на доставчиците от ЕС, по-специално МСП, до чуждестранните пазари на обществени поръчки за стоки, услуги и договори за строителство и че Комисията следва да се стреми към постигане на реципрочен достъп във връзка с ограниченията, наложени от развитите страни и нововъзникващите икономики в този важен икономически сектор; изразява съгласие за това, че въвеждането на целеви ограничения върху достъпа до части от пазара на обществени поръчки на ЕС може по изключение да се обсъжда, с оглед насърчаване на реципрочност между страните, но силно се възпротивява на всякакви опити този пазар да се затвори с цел протекционизъм;
76.
Призовава Комисията да осигури поемането на значими ангажименти от другите участници в Споразумението на СТО за обществените поръчки (СОП) в рамките на текущото предоговаряне на това споразумение;
77.
Въпреки това подчертава необходимостта от по-високо ниво на прозрачност и изисква Комисията да се въздържа от поставяне на прекомерни изисквания в областта на обществените поръчки, и по-специално в областта на комуналните услуги, когато те създават трудности за най-слабо развитите партньори на ЕС;
78.
Отбелязва инициативата на някои държави-членки за възстановяване на баланса на СОП в полза на МСП в ЕС; за тази цел препоръчва на Комисията и Съвета да настояват за включването в предоговореното със СТО СОП на клауза, позволяваща на ЕС да третира с предимство МСП при възлагането на обществени поръчки, по подобие на споразуменията, които вече се прилагат в други големи страни, участващи в това споразумение, като например САЩ и Япония;
79.
Счита, че обществените поръчки трябва да бъдат също така част от всички двустранни и регионални търговски преговори, започнати от ЕС, с цел балансирано отваряне на пазарите на обществени поръчки;
Спазване на правилата
80.
Подчертава необходимостта за гарантиране на пълното спазване от всички търговски партньори на ЕС на правилата и задълженията, произтичащи от тяхното членство в СТО или от двустранни или многостранни споразумения с ЕС; подчертава голямото значение на механизма на СТО за уреждане на спорове за надеждността и ефективността на многостранната търговска система; настоятелно призовава Комисията да задейства този механизъм всеки път, когато в резултат на неспазване на правилата от други членове, търговските интереси на ЕС са неблагоприятно засегнати и в разумен срок от време не може да се достигне до общо решение;
Инструменти за търговска защита
81.
Счита, че при по-нататъшното продължаване на либерализацията в търговията ЕС трябва още повече да запази способността си за самозащита срещу нелоялни търговски практики; следователно, счита инструментите за търговска защита (ИТЗ) за необходим елемент от стратегията на ЕС за външната конкурентоспособност;
82.
Внимателно отчита инициативата на Комисията за започване на пълен преглед на ИТЗ и стартирането на процес на обществени консултации на базата на гореспоменатото съобщение на Комисията относно Зелената книга за обществени консултации;
83.
Припомня, че като се посочва в обобщението на Комисията на "Оценка на инструментите за търговска защита на ЕО", изготвена от
"
Mayer, Brown, Rowe and Maw
ООД" и представена през м. декември 2005 г., въпросното проучване достигна до заключение, че "съществуващото положение е приемливо и подходящо, за да бъдат разгледани интересите на всички групи страни" и следователно подкрепя становището, че в момента не съществува видима, нито неотложна нужда за преразглеждане или промяна на съществуващите общностни ИТЗ;
84.
Припомня, че в момента се водят преговори по многостранни въпроси, свързани с ИТЗ в рамките на ПРД; приветства тези преговори, но изразява съжаление относно противопоставянето на САЩ на реформите на рамката на СТО за ИТЗ; счита, че глобалното нарастване на използването на ИТЗ, особено от напредналите индустриални страни, изисква нови и по-строги правила на равнище на СТО, които да гарантират продължаване на свободната и справедлива световна търговия;
85.
Подкрепя идеята за адаптиране на тези инструменти към новите реалности на глобалната икономика, но предупреждава за опасността от едностранно обезоръжаване на ЕС до степен, в която няма да е в състояние да се противопоставя на нелоялните търговски практики в международен план, където се наблюдава все по-голямо разпространение на тези практики, нито на интензивното, често спекулативното използване на мерките за търговска защита от трети страни срещу внос от ЕС;
86.
Подкрепя усилията на Комисията за наблюдение на прилагането на мерките за търговска защита от трети страни срещу внос от ЕС, с цел реагиране на възможни спекулации и предоставяне на подходяща помощ на засегнатите фирми;
Митници
87.
Подчертава важността на митническите правила и процедури за правилното прилагане на мерките в областта на търговската политика; счита, че при определянето и прилагането на тези правила и процедури трябва да се намери подходящ баланс между ефективния контрол и улесняването на търговските потоци;
88.
Припомня, че прекомерно сложните и обременяващи процедури по вноса, прилагани в много страни по света, често водят до значителни оперативни разходи за износителите от ЕС и поставят сериозни бариери пред търговията; поради това подкрепя усилията на Комисията да реши този въпрос едновременно в многостранната рамка на преговорите по Програмата за развитие от Доха относно улесняването на търговията и чрез водене на двустранни и регионални преговори;
89.
Приканва Комисията и държавите-членки сериозно да обмислят идеята за създаване на обединена митническа служба на ЕС за по-ефективно прилагане на митническите правила и процедури на цялата митническа територия на ЕС;
Валутни курсове
90.
Отбелязва, че валутните курсове са основен фактор за развитието на международната търговия; призовава Комисията да представи конкретни предложения относно мерките, които следва да се предприемат, когато валутните курсове подкопават конкурентоспособността на ЕС, и да обсъди включването на тези мерки в предстоящия преглед на инструментите за търговска защита на ЕС;
Институционални въпроси
91.
Счита, че надеждността и ефективността на общата търговска политика като инструмент на конкурентоспособността на ЕС се повлияват отрицателно от липсата на легитимност на тази политика, произтичаща от недостатъчното участие на Европейския парламент;
92.
Изразява съжаление относно факта, че важни законодателни актове в областта на търговията, като например по отношение на ИТЗ, все още не попадат в приложното поле на процедурата на взаимно вземане на решение и относно продължаващата несигурност по отношение на прилагането на процедурата на одобрение във връзка със споразуменията за свободна търговия; призовава държавите-членки незабавно да вземат мерки за преодоляване на това незадоволително положение, като извършат необходимите институционални реформи, и по-специално като приложат разпоредбите на Договора за създаване на конституция за Европа по отношение на международната търговия;
93.
Призовава Комисията и Съвета да информират изчерпателно Парламента и да осигуряват участието му във всички нови инициативи, предприети като последващи действия по отношение на съобщението "Глобална Европа";
o
o o
94.
Възлага на своя председател да изпрати настоящата резолюция на Съвета, Комисията и правителствата и парламентите на държавите-членки и страните-кандидатки.
