A6-0063/2009
17.2.2009
ДОКЛАД
относно европейския план за икономическо възстановяване
(2008/2334(INI))
Комисия по икономически и парични въпроси
Докладчик:
Elisa Ferreira
Докладчик по становище (*):
Salvador Garriga Polledo , Комисия по бюджети
(*) Процедура с асоциирани комисии – член 47 от правилника
PE 418.250v01-00
СЪДЪРЖАНИЕ
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ..........................3
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ.............................................................................................22
СТАНОВИЩЕ на комисията по бюджети .............................................................29
СТАНОВИЩЕ на комисията по заетост и социални въпроси .................32
(*) Процедура с асоциирани комисии – член 47 от правилника
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
относно европейския план за икономическо възстановяване
( 2008/2334(INI) )
Европейският парламент ,
– като взе предвид съобщението на Комисията от 26 ноември 2008 г. относно Европейски план за икономическо възстановяване ( COM(2008)0800 ),
– като взе предвид съобщението на Комисията от 29 октомври 2008 г., озаглавено "От финансова криза към възстановяване: европейска рамка за действие" ( COM(2008)0706 ),
– като взе предвид специфичните за отделните държави препоръки на Комисията от [...] (COM(2009)[...]),
– като взе предвид съобщението на Комисията от 17 декември 2008 г. относно временна рамка за мерките за държавни помощи за подпомагане на достъпа до средства в условията на текущата финансова и икономическа криза,
– като взе предвид съобщението на Комисията от 16 декември 2008 г. относно Доклада за изпълнението на Програмата на Общността от Лисабон (ПОЛ) за 2008-2010 г. ( COM(2008)0881 ),
– като взе предвид съобщението на Комисията от 16 декември 2008 г. относно политиката на сближаване: инвестиране в реалната икономика ( COM(2008)0876 ),
– като взе предвид работния документ на службите на Комисията от 16 декември 2008 г. относно Прегледа на единния пазар: година по-късно ( SEC(2008)3064 ),
– като взе предвид съобщението на Комисията от 16 декември 2008 г. относно външното измерение на Лисабонската стратегия за растеж и трудова заетост: Доклад за достъпа до пазара и определянето на рамка за по-ефективно международно сътрудничество в областта на нормативната уредба ( COM(2008)0874 ),
– като взе предвид предложението на Комисията от 16 декември 2008 г. за регламент за изменение на Регламент (ЕО) № 1927/2006 за създаване на Европейски фонд за приспособяване към глобализацията ( COM(2008)0867 ),
– като взе предвид съобщението на Комисията от 11 декември 2007 г. относно Интегрираните насоки за растеж и работни места (2008—2010 г.) с препоръка на Комисията относно основните насоки на икономическите политики на държавите-членки и на Общността (съгласно член 99 от Договора за ЕО) и предложение за решение на Съвета относно насоки за политиките за заетостта на държавите-членки (съгласно член 128 от Договора за ЕО),
– като взе предвид съобщението на Комисията от 7 май 2008 г., озаглавено "ИПС@10: успехи и предизвикателства след 10 години Икономически и паричен съюз" ( COM(2008)0238 ) (Съобщение относно ИПС@10),
– като взе предвид плановете за действие и осъвременените национални програми за реформа на държавите-членки за периода 2008-2010 г.,
– като взе предвид състава на експертната група на ЕС на високо равнище в областта на финансовия надзор, с председател г-н Jacques de Larosière, която ще представи доклад пред Комисията с оглед на Европейския съвет през пролетта на 2009 г.,
– като взе предвид заключенията на председателството на заседанието на Европейския съвет от 11 и 12 декември 2008 г. във връзка с икономически и финансови въпроси,
– като взе предвид срещата на държавните и правителствени ръководители на държавите от Еврогрупата, проведена на 12 октомври 2008 г., чиято цел беше приемане на съгласуван спасителен план за справяне с икономическата криза,
– като взе предвид заключенията на председателството на Европейския съвет от 13 и 14 март 2008 г. във връзка с поставяне началото на новия цикъл от обновената Лисабонска стратегия за растеж и работни места (2008-2010 г.),
– като взе предвид заключенията от заседанието на Съвета по икономическите и финансовите въпроси, проведено на 7 октомври 2008 г., относно незабавните ответни действия по отношение на финансовите сътресения,
– като взе предвид заключенията от заседанието на Съвета по икономическите и финансовите въпроси, проведено на 4 ноември 2008 г., относно международните инициативи в отговор на финансовата криза и подготовката за международната среща на високо равнище относно финансовата криза,
– като взе предвид приноса на Съвета по икономическите и финансовите въпроси от 2 декември 2008 г. към работата на Европейския съвет от 11 и 12 декември,
– като взе предвид Меморандума за разбирателство от 1 юни 2008 г. относно сътрудничеството между органите за финансов надзор, централните банки и министерствата на финансите от Европейския съюз в сферата на трансграничната финансова стабилност,
– като взе предвид своята резолюция от 22 октомври 2008 г. относно заседанието на Европейския съвет на 15 и 16 октомври 2008 г.
Приети текстове, P6_TA (2008)0506. ,
– като взе предвид резолюцията си от 20 февруари 2008 г. относно интегрираните насоки за политиките за растеж и работни места (част: Общи насоки за икономическите политики на държавите-членки и Общността): начало на новия цикъл (2008-2010 г.)
Приети текстове, P6_TA (2008)0058. ,
– като взе предвид своята резолюция от 18 ноември 2008 г. относно ИПС@10: първите десет години на Икономическия и паричен съюз и бъдещите предизвикателства
Приети текстове, P6_TA (2008)0543. , (резолюция относно ИПС@10)
– като взе предвид своята резолюция от 23 септември 2008 г., съдържаща препоръки към Комисията относно хедж фондовете и фондовете за частно участие
Приети текстове, P6_TA (2008)0425. ,
– като взе предвид своята резолюция от 9 октомври 2008 г., съдържаща препоръки към Комисията относно последващи мерки при процеса "Ламфалуси": бъдеща структура на надзора
Приети текстове, P6_TA (2008)0476. ,
A. като има предвид, че международната икономика и глобалните пазари успяха да постигнат безпрецедентен и исторически уникален растеж през последните 25 години, с производствен капацитет, който създаде благоденствие за много повече хора, отколкото когато и да е преди това, като този капацитет се нуждае от адаптиране при ситуация на икономически спад, последван от намаляващо търсене,
Б. като има предвид, че основните предизвикателства в процеса на противодействие на спада в международната и европейската икономика сега са липсата на доверие във финансовите и капиталовите пазари, както и нарастващата безработица,
В. като има предвид, че безпрецедентният мащаб на текущата финансова криза и дълбочината на произтичащия икономически спад налагат добре обмислена преработка на рамката за регулиране и управление на финансовите пазари, на равнището на ЕС и на международно равнище, с цел да се предотвратят бъдещи проблеми в международната икономика и възникването на проблеми от същия вид на финансовите пазари, и да се засили устойчивостта на икономиката на ЕС към промените,
Г. като има предвид, че неуспехът на финансови институции от основно значение подкопава кредитните пазари, спира потока на капитали, инвестициите и търговията и понижава цените и стойностите, при което подрива стабилността и капиталовите активи, необходими на финансовите институции за предоставяне на кредити, а на компаниите - за обезпечаване на собственото им финансиране,
Д. като има предвид, че причини и основания за текущата финансова криза се оказаха лежерната парична политика и политически мотивираното завишено жилищно кредитиране, както и макроикономическите дисбаланси в миналото, основно между САЩ и нововъзникващите икономики, като Китай; подчертава необходимостта от допълнително развитие на конкурентоспособността на ЕС и инвестициите в инфраструктура и изследвания, както и в нови компании и нови пазари,
Е. като има предвид, че основните приоритети за политиците на ЕС при осигуряването на икономическо възстановяване следва да бъдат възстановяването на функционирането на финансовите и капиталовите пазари и гарантирането на трудовата заетост, чрез което става възможно подпомагането на икономиката на ЕС в нейното завръщане към растеж, инвестиции и нови работни места,
Ж. като има предвид, че осигуряването на икономическо възстановяване налага координирани действия в рамките на законодателството на ЕС в областта на конкуренцията и държавните помощи, както и стабилност на финансовите пазари и пазарите на труда, без при това да се нарушава конкуренцията между компаниите или да се създава дисбаланс между държавите-членки, в полза на осигуряването на стабилност и конкурентоспособност на икономиката на ЕС,
З. като има предвид, че последиците от финансовата криза за реалната икономика обуславят извънредна икономическа ситуация, която налага своевременни, целенасочени, временни и пропорционални мерки и решения с оглед намиране на изход от безпрецедентното положение в областта на икономиката и трудовата заетост в световен мащаб, и като има предвид, че публичната интервенция, макар и неизбежна, нарушава присъщите роли на частния и публичния сектор при по-нормални обстоятелства,
И. като има предвид, че недостатъците на съществуващата финансова регулаторна рамка са вече взети под внимание от Парламента в рамките на негови позиции относно законодателни предложения и в негови резолюции,
Й. като има предвид, че последните данни, предоставени от Общността относно перспективите за 2009 г., показват бързо влошаване на икономическите условия в целия Европейски съюз, и като има предвид, че Европейският съюз и държавите-членки сега носят окончателната отговорност за гарантирането на макроикономическа стабилност, устойчив растеж и трудова заетост;
K. като има предвид, че финансовата криза разкри дилемата между необходимостта от упражняване на регулаторни правомощия в областта на икономическата политика на равнището на ЕС - от една страна, и факта, че плановете за икономическо стимулиране попадат в сферата на компетентност на органите на държавите-членки - от друга,
Л. като има предвид, че краткосрочните действия, предприети от отделни държави-членки, изискват широкообхватна координация на ЕС за гарантиране на постигането на общ мултиплициращ ефект - от една страна, и за предотвратяване на ефекта на разпространение, нарушаване на пазарната ситуация и излишно дублиране на усилия - от друга,
M. като има предвид, че краткосрочните действия трябва да са в синхрон с и да подкрепят дългосрочните цели за превръщане на Европейския съюз в най-конкурентната икономика, основана на знанието, без да се подкопава бъдещото доверие и увереност и като се гарантира макроикономическа стабилност,
Н. като има предвид, че различната възможност на държавите-членки за прилагане на програми за възстановяване следва да бъде взета предвид; като има предвид, че следва да се развие значим подход на допълване на равнището на ЕС, който да поставя силен акцент върху съвкупността от политически мерки за оказване на взаимна подкрепа в сферата на икономическите, екологичните и социалните политики, както и на политиките в областта на заетостта,
O. като има предвид, че членството в еврозоната засили икономическата стабилност в съответните държави-членки; като има предвид, че освен отговорна намеса от страна на правителствата за справяне с икономическия спад, в такива времена на икономическа рецесия гражданите очакват силни ответни действия от страна на Европейския съюз въз основа на разпоредби и социално и регионално сближаване, при спазване на правилата и принципите, гарантиращи силна и стабилна единна валута,
П. като има предвид, че е изключително важно да се възстанови доверието, с цел да се позволи правилното функциониране на финансовите пазари и така да се ограничи отрицателното въздействие на финансовата криза върху реалната икономика,
Р. като има предвид, че държавите-членки, които наскоро се присъединиха към Европейския съюз и които не са част от еврозоната, са сериозно засегнати от спекулация срещу техните валути, изтичането на капитали и замразяването на международните кредитни пазари,
Общи съображения
1. приветства инициативата на Комисията за реализиране на Европейски план за икономическо възстановяване (план за възстановяване) в отговор на сериозния икономически спад в настоящия момент; отбелязва, че общностното измерение на това предложение възлиза на 15 % от бюджета за програмата за възстановяване, която трябва да се изпълни незабавно;
2. подчертава, че най-важният приоритет на плана за възстановяване трябва да бъде стимулирането на икономиката и конкурентоспособността на Европейския съюз, за да се гарантират възможностите и сигурността на гражданите и да се избегне увеличаването на безработицата; счита, че планът за възстановяване трябва да спре икономическия упадък като даде възможност на финансовите пазари отново да функционират правилно, улесни инвестициите и подобри възможностите за растеж и заетост, като същевременно укрепва икономиката на ЕС и пазара на труда и подобрява рамковите условия за растеж и създаване на работни места;
3. настоява върху това цялата финансова помощ да бъде своевременна, целенасочена и временна; предупреждава относно възможно стесняване на кредитите и пропадане на политиката на ЕС в областта на конкуренцията; настоятелно приканва към възстановяване, при първа възможност, на пазарите, функциониращи в условия на лоялна конкуренция, съобразно установеното в Договорите; наред с това, призовава за възможно най-скорошно завръщане към стабилни държавни финанси, както е предвидено в преработения Пакт за стабилност и растеж (преработен ПСР), за да се избегне прехвърлянето на прекомерна тежест върху бъдещите поколения;
4. подчертава, че планът за възстановяване трябва да служи на целта за постигане на справедливо международно споразумение, което да замени Протокола от Киото през 2012 г., и че това споразумение, наред с другото, трябва да предоставя на по-бедните държави възможност за преодоляване на бедността, без да се увеличава глобалното затопляне, като се подпомага финансирането на мащабни инвестиции в адаптирането към измененията на климата и във възобновяемите енергийни източници;
5. отбелязва със загриженост бързото нарастване на публичния дълг и бюджетния дефицит; изразява загриженост, че публичният дълг може да се превърне в прекомерна тежест за бъдещите поколения;
6. въпреки че отчита необходимостта от приспособяване към конкурентна в световен мащаб среда и от връщане на европейската икономика към растеж като значима обща цел, призовава към това Европейският съюз да увеличи усилията си за инвестиране в изграждането на умения, обучението и създаването на устойчиви работни места, гарантирането на трудовата заетост и предотвратяването на масова безработица, при гарантиране на конструктивни данъчни политики, което би следвало да спомогне за определянето на мащаба и елементите на плана за възстановяване;
7. препоръчва, като съществена предпоставка за ефективност, координацията на националните планове за възстановяване да допуска възможността всяка програма да отговаря на специфичните потребности на съответната държава, като същевременно взема под внимание общия интерес, общите стратегии, определени от гледна точка на борбата с изменението на климата, и осигуряването на възможно най-голям мултиплициращ ефект, особено в областта на заетостта;
8. препоръчва нови хоризонтални инициативи на равнището на ЕС, като се има предвид, че различният капацитет на национално равнище и възможностите за бюджетни маневри могат да доведат до много несиметрични резултати в Европейския съюз; припомня обаче отговорността на всяка държава-членка за упражняването на фискална дисциплина, осъществяването на инвестиции и на структурни реформи;
9. отправя категорично предупреждение относно опасността прилаганите решения да се превърнат в сбор от всички национални политики, със свързаните с това потенциални конфликти и разходи, които да подкопаят единния пазар и икономическия и паричен съюз и да отслабят позициите на Европейския съюз в глобален план;
10. подкрепя ангажимента на Комисията към преработения ПСР и отбелязва нейната воля за използване на всички възможности за гъвкавост като средство за провеждане на антициклични политики за справяне с икономическата рецесия, което е предвидено в пакта, с цел да се позволи на държавите-членки да предприемат подходящи ответни действия по отношение на икономическата криза, и по-специално да преценят дали краткосрочните инвестиционни решения са съвместими със средносрочните бюджетни цели и дали водят към устойчив растеж и постигане на дългосрочните цели на Лисабонската стратегия;
11. подчертава, че e наложително държавите-членки да продължат да следват преработения ПСР с цел, от една страна, да се справят ефективно с настоящите извънредни обстоятелства и, от друга страна, да гарантират наличието на твърд ангажимент за възстановяване на обичайната бюджетна дисциплина веднага щом икономиката се възстанови, като засилят механизмите за противодействие на цикличността на Пакта;
Финансови пазари: от овладяване на кризата към бъдещи стабилни пазари
Възстановяване на доверието във финансовия сектор
12. приветства краткосрочните мерки, приети с цел възстановяване на доверието във финансовата система; припомня, че тези спешни мерки са недостатъчни за разрешаване на някои от основните проблеми, станали източник на кризата, а именно дисбалансите в глобален мащаб, поемането на крайни рискове, заемането на средства с инвестиционни цели и стимулирането на действия, ориентирани към краткосрочни печалби; припомня необходимостта от преразглеждане на системите за възнаграждения като възможен източник на финансова нестабилност;
13. призовава за координирани действия между държавите-членки, допускащи общи и изрични национални банкови гаранции за покриване на задължения, с изключение на собствения капитал, с цел намаляване на несигурността на кредитните пазари и улесняване на функционирането на тези пазари;
14. потвърждава, че гарантирането на спестяванията и предоставянето на кредит на физически лица и предприятия, включително малки и средни предприятия, са най-важната обосновка за настоящата извънредна публична интервенция във финансовата система; припомня на държавите-членки тяхната отговорност и отчетност пред националните парламенти при използването на публични средства за спасителни планове и настоятелно препоръчва въвеждането и координирането на равнището на ЕС на набор от подходящи мерки за надзор и, по целесъобразност, санкции, за да се гарантира постигането на тези цели;
15. подчертава значението на това да се гарантира, че информацията за намаляване на централните лихвени проценти се предоставя на кредитополучателите;
16. припомня необходимостта регулаторите и компетентните органи на държавите-членки да направят задълбочена проверка на банковите дейности и дейността на банкерите през последните месеци, както и да установят дали банковият срив се дължи в някаква степен на осъдителни и дори престъпни деяния, и да гарантират, че публичната намеса и решенията в областта на паричната политика от гледна точка на лихвените проценти са били в състояние да предизвикат обрат в ограничението на кредитите;
17. счита, че трябва да се осъществява строг контрол върху спасителните пакети, предназначени за финансовите институции, за да се гарантира равнопоставеност по отношение на: равнището на платежоспособност, очакваните ползи, ликвидността на междубанковия пазар, развитието на човешките ресурси и доверието на клиентите - частни лица или предприемачи;
18. счита, че набор от условия следва да съпътства плановете за спасяване на банковия сектор по отношение на паричните стимули, кредитирането, условията за предоставяне на кредит, преструктурирането на сектора и защитата на социалните системи;
19. счита, че следва да се насърчава развитието на микрокредитирането, което е признато като ефикасен инструмент със силен мултиплициращ ефект, по-специално чрез превръщането му в изискване за търговските банки, ползвали публично подпомагане;
20. настоятелно призовава за приоритетно разглеждане на въпроса за възстановяването на нормалните равнища на кредитиране от банките при разглеждането на всеки нов вид регулаторна среда, по-специално в интерес на възстановяването на процеса на секюритизация като основен за събирането на финансови средства за ипотеки, заеми за покупка на автомобил и финансиране на кредитни карти;
21. призовава Комисията да представи ясен анализ на въздействието на спасителния пакет върху конкурентоспособността на финансовия сектор и функционирането на междубанковия пазар; призовава Комисията да създаде интердисциплинарни екипи с участието на експерти от следните генерални дирекции на Комисията: „Конкуренция“, „Икономически и финансови въпроси“ и „Вътрешен пазар и услуги“, трите надзорни органа на ниво 3 и Европейската система на централните банки с цел обединяване на познания и ноу-хау и гарантиране на балансирани, безпристрастни, висококачествени и своевременни решения във всички държави-членки;
По-ефективни регулаторни и надзорни структури
22. счита, че въпреки че Европейската централна банка (ЕЦБ) няма официален мандат за осъществяване на надзор, съществува необходимост от засилване на участието й в наблюдението на финансовата стабилност в еврозоната, по-специално по отношение на надзора върху банковия сектор в целия ЕС; в тази връзка препоръчва ангажирането на ЕЦБ с разумния надзор върху важни за системата финансови институции на макроравнище в целия ЕС, въз основа на член 105, параграф 6 от Договора;
23. изразява съжаление поради липсата на ясно дефинирани инструменти и политики на ЕС за цялостно и своевременно справяне с несиметричните въздействия на финансовата криза в държавите-членки в рамките на и извън еврозоната;
24. изразява отново призива си към Комисията да анализира последиците от поведението на банките, прехвърлили активите си от най-наскоро присъединилите се държави-членки след приемане на спасителни планове от страна на други държави-членки, и да разгледа внимателно спекулативните действия (късите продажби) по отношение на валутите на най-наскоро присъединилите се държави-членки; приканва Комисията да представи резултатите от този анализ на групата de Larosière и на компетентната комисия на ЕП;
25. насърчава Комисията и държавите-членки незабавно да разгледат проблема с банковите гаранции с оглед на това да се гарантира, че схеми със сходен характер ще предотвратят банкови фалити в рамките на целия ЕС, като по този начин се направи възможно съживяването на междубанковото кредитиране, което е необходимо условие за прекратяване на банковата криза и за създаване на възможности за отпускане на нови кредити за реалната икономика, увеличаване на инвестициите и потреблението, и по този начин - проправяне на път за излизане от икономическата криза;
26. настоятелно призовава групата de Larosière да вземе под внимание препоръките, представени в предходни резолюции на Парламента във връзка с надзора върху финансовия пазар; настоятелно приканва Комисията да приеме неговите предложения за създаване на стабилна и ефективна структура на регулиране и надзор, което може да предотврати или ограничи неблагоприятните последици от бъдещи кризи; призовава Съвета да отчете надлежно позицията, която може да изрази Парламента относно тези заключения, преди да ги подкрепи;
27. потвърждава, че по-голямата прозрачност и по-доброто управление на риска, както и координираният надзор, стоят в основата на повечето от решенията, свързани с предотвратяването на бъдещи кризи, и че регулаторната реформа трябва да бъде всеобхватна, като се прилага спрямо всички участници и транзакции на финансовите пазари; изтъква факта, че глобалният характер на финансовите пазари обуславя международна координация на реформите; подчертава, че регулаторните инициативи трябва да целят създаване на прозрачност, устойчивост, стабилност и повишена отговорност на участниците във финансовия пазар; припомня на Комисията нейното задължение да откликне на исканията на Парламента във връзка с хедж фондовете и фондовете за дялово участие;
28. счита, че агенциите за кредитен рейтинг следва да предоставят липсващата информация и да разкриват факторите, свързани с несигурност, и конфликтите на интереси;
29. настоява, че е необходимо да се преразгледат и подобрят счетоводните политики;
30. предлага да направи внимателна оценка на това дали бъдещи действия, целящи доброто регулиране на финансовия сектор, по-специално разумният надзор върху регулаторната рамка на макроравнище, могат да направят икономическото възстановяване и нововъведенията в областта на финансовите продукти трудни или невъзможни и да намалят привлекателността на финансовите пазари на ЕС, като отклонят финансови потоци и предприятия към трети пазари; припомня, че е в негов интерес да остане първият финансов пазар в света;
Реалната икономика: кризата като възможност за постигане на устойчив растеж
Гарантиране на заетостта и насърчаване на търсенето
31. приканва Комисията и държавите-членки да използват всички средства на тяхно разположение, за да подкрепят предприятията в ЕС, по-специално малките и средни предприятия (МСП), да насърчат създаването на работни места и повишат доверието на инвеститорите, работодателите, работниците и потребителите в ЕС;
32. категорично препоръчва неотложното гарантиране на задоволителен, лесен и достатъчно сигурен достъп до кредит в целия Европейски съюз за МСП, гражданите и секторите, в които устойчивото бъдеще е застрашено поради кризата, в частност поради липсата на кредитиране; призовава Комисията да гарантира обмен на най-добри практики в това отношение;
33. подчертава, че в настоящите условия, при които МСП са изправени пред сериозни проблеми, свързани с паричните потоци, и ограничен достъп до кредити, публичните органи и частните клиенти следва да спазват максимален срок от 30 дни за извършването на плащания за МСП; призовава Комисията да вземе предвид този въпрос при преразглеждането на директивата за забавените плащания
Директива 2000/35/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 юни 2000 година относно борбата със забавяне на плащане по търговските сделки (OВ L 200, 8.8.2000 г., стр. 35). ;
34. призовава за пълно изпълнение и ускорено въвеждане - както на равнището на ЕС, така и на национално равнище, на препоръките на Парламента във връзка със съобщението на Комисията, озаглавено "Мисли първо за малките!","Small Business Act" за Европа ( COM(2008)0394 );
35. призовава ефективно да се даде ход на широка европейска инициатива за създаване на работни места - от една страна, като се гарантира възможността за учредяване на предприятие където и да е в рамките на Европейския съюз в тридневен срок и без да се заплащат такси, както и възможността за уреждане на формалностите във връзка с наемането на първите служители на „едно гише” и - от друга страна, като се усъвършенстват плановете за повишаване на активността, по-конкретно за нискоквалифицирани лица, чрез предоставяне на индивидуални консултации, интензивно обучение или преквалификация и повишаване на квалификацията на работниците, програми за професионално обучение, субсидирани работни места, както и субсидии за започване на дейността на самостоятелно заети лица и на предприятия; наред с това, изразява подкрепа за предвиждането на средства от Европейския социален фонд от Комисията за извършването на плащания с цел насърчаване на развитието на умения и приспособяването им към условията;
36. настоятелно препоръчва инициативата на ЕС за създаване на работни места да предвижда ранна намеса в момента на действителна загуба на работни места, не на последно място, за да се намали рискът от изключване от пазара на труда; счита, че такава намеса ще изисква значителни инвестиции в обучение, включително увеличаване на броя на доставчиците на обучение, като вниманието се съсредоточи върху по-доброто координиране на програмите за обучение и реинтеграция на пазара на труда, и че следва да се използват не само краткосрочни мерки, а също така да е налице стремеж към постигане на висока степен на квалификация, за да се повишат цялостните равнища на квалификация в Европейския съюз и да се отговори на променящите се потребности на действащата икономика;
37. приветства предложенията на Комисията и призивите на държавите-членки за приемане на нови разпоредби, с оглед адаптиране на регламентите относно Европейския социален фонд, Европейския фонд за приспособяване към глобализацията и Европейския фонд за регионално развитие, включително опростяването на процедурите и разширяването на кръга на нормативно признатите разходи, за да се постигнат по-ефективно целите за осигуряване на трудова заетост и социална интеграция, като се продължи подпомагането на заетостта в ключовите сектори на икономиката и се гарантира, че при предоставянето на такава помощ укрепването на социалното и териториалното сближаване остава приоритет, за да се избегне асиметрично развитие в рамките на Европейския съюз; изразява надежда за ускоряване на отпускането на средства, насочени към предоставяне на подкрепа за заетостта, и за преориентиране на програмите на ЕС към подпомагане на най-уязвимите групи в обществото, включително чрез програми за гарантиране на достойни условия на живот и достъп до висококачествени услуги от общ интерес;
38. призовава държавите-членки да инвестират в сектора на социалната икономика, който може да допринесе за растежа, тъй като притежава значителен потенциал от гледна точка на създаването на висококачествени работни места и укрепването на социалното и териториалното сближаване;
39. подчертава важността на това да се прилагат общи принципи за гъвкава сигурност, като в същото време се гарантира адекватна социална закрила за всички, по-конкретно системи за социална сигурност, осигуряващи подходяща защита при зачитане на националните традиции;
40. приканва Комисията, в сътрудничество с държавите-членки, да продължи редовно да следи развитието на ситуацията на пазара на труда на ЕС и въздействието на кризата върху този пазар и да вземе подходящи мерки за насочване на икономиките на Европейския съюз по пътя на устойчивото развитие;
41. подчертава необходимостта от гарантиране на достатъчно добър жизнен стандарт за всички граждани на ЕС и призовава към предприемането на подходящи спешни мерки; призовава към адаптиране на социалните политики с цел справяне с рецесията, като се оказва подкрепа за активната политика в областта на пазара на труда и на социалното сближаване и като се отдели особено внимание на най-уязвимите членове на обществото;
42. призовава Комисията незабавно да направи оценка на рисковете от рецесия за промишлените отрасли в цяла Европа, за да може при необходимост да се намеси на равнището на ЕС; при все това подчертава, че някои от проблемите на отраслите в ЕС може да не са предизвикани единствено от финансовата криза; изразява следователно становище, че мерките, предвиждащи държавни помощи, следва да бъдат внимателно насочени, за да не надхвърлят целта за компенсиране на последиците от финансовата криза, като те трябва да са съпроводени от най-строги условия на преструктуриране, инвестиции в нововъведения и устойчивост;
43. предупреждава срещу неуместното смекчаване на правилата на ЕС в областта на конкуренцията, тъй като това може да отслаби вътрешния пазар; изразява загриженост поради факта, че националните отговори на икономическия спад могат да доведат до протекционизъм и нарушаване на конкуренцията, които в дългосрочна перспектива биха подкопали сериозно икономическия просперитет на гражданите на Съюза;
44. призовава за оценяване на мерките, съдържащи се в националните планове за възстановяване, по отношение на непосредственото им въздействие върху покупателната способност;
45. призова Съвета да одобри предложението, с което на всички държави-членки се предоставя възможност да прилагат намалена ставка на ДДС за трудоемки и предоставяни на местно равнище услуги; като се вземе предвид тяхното потенциално въздействие като стимул за трудовата заетост и търсенето;
46. изисква от държавите-членки да разгледат възможността за намаляване на облагането на трудовите възнаграждения при по-ниските доходи с цел повишаване на покупателната способност и насърчаване на търсенето на продукти на дребно;
По-голямо сближаване и по-малко икономически различия
47. подчертава значението на целите за териториално сближаване в рамките на предложените мерки за насърчаване, като се има предвид явното несиметрично въздействие на кризата в рамките на европейската територия;
48. призовава Комисията надлежно да обърне внимание, особено с оглед на текущата криза, на въздействието на хоризонталните политики върху различията между постиганото в различните райони на еврозоната, както е изтъкнато в нейното съобщение относно ИПС@10;
49. призовава за развитие на подходящи механизми за гарантиране, че ускореното сближаване на не толкова динамичните райони се основава на стратегически цели като постигането на по-екологосъобразна икономика и подходящо участие в Лисабонската стратегия, по-специално чрез подкрепа за нововъведенията, МСП и инициативите на микроикономическо равнище;
50. приветства всички предложения на Комисията за опростяване и ускоряване на достъпа до наличните инструменти за сближаване, както и за ускоряване на изпълнението на проекти, по-конкретно чрез предварително предоставяне на средства, временно повишаване на процента на общностното финансиране, подобряване на техническата помощ и за ускоряване на процедурите на плащане;
Разумни и устойчиви структурни реформи и инвестиции
51. призовава за усъвършенстването на инструменти и политики за възстановяване - както на равнището на ЕС, така и на равнището на държавите-членки, които да могат да насърчават търсенето и доверието в рамките на Европейския съюз, в съответствие с общ набор от приоритети съобразно Лисабонската стратегия, сред които са: инвестициите в образованието, инфраструктурата, изследователската и развойна дейност, придобиването на умения и обучението през целия живот, енергийната ефективност и екологосъобразните технологии, широколентовите мрежи, градският транспорт, творческите области на индустрията и услугите, здравните услуги и услугите, предназначени за деца и възрастни хора;
52. подчертава, че при настоящите изключително тежки обстоятелства достъпът до средства на ЕС е необходим за държавите-членки, които наскоро се присъединиха към Европейския съюз и които не са част от еврозоната; тези средства биха представлявали необходимия бюджетен стимул за държавите, които не разполагат с възможностите за маневри на държавите-членки, които са част от еврозоната, или защото изпитват голям бюджетен дефицит или дефицит по текущата сметка;
53. призовава Комисията да разгледа евентуални мерки за подобряване на енергийната сигурност чрез ускорено развитие на вътрешна газопреносна мрежа на Европейския съюз, която ще гарантира сигурността на доставките;
54. счита, че силната политика на публични инвестиции, насочени към създаване на „нисковъглеродна икономика“ е от изключително значение за справяне с икономическата рецесия;
55. в това отношение призовава държавите-членки да предприемат реформи в данъчните си режими, за да се гарантира, че определени сектори, като земеделие, транспорт и енергетика, които сериозно въздействат върху околната среда, реализират устойчиви показатели;
56. категорично подкрепя провеждането на набор от политики за градските зони, които да съчетават енергийната ефективност на транспорта и на сградите със създаването на работни места;
57. подчертава необходимостта от полагане на безпрецедентни координирани усилия за сериозни инвестиции в областта на енергетиката, околната среда и инфраструктурата, с цел подпомагане на устойчивото развитие, допринасяне за създаването на качествени работни места и гарантиране на социалното сближаване; следователно счита, че е по-вероятно усилията, които се изискват от населението, да бъдат възприети положително, ако се разглеждат, от една страна, като справедливи, а от друга страна, като гарантиращи трудовата заетост и социалната интеграция;
58. призовава за инициативи на ЕС в областта на образованието и обучението, както и на достъпа до рисков капитал, инструменти за кредитиране и микрокредитиране, с цел насърчаване на растежа и сближаването в рамките на целия Европейски съюз;
59. подчертава необходимостта от намаляване на бюрократичната тежест върху инвестиционните проекти, съфинансирани от частни дружества; в тази връзка призовава Комисията и държавите-членки да предприемат мерки за ускоряване и улесняване на инвестициите;
60. подчертава, че при справянето с крайно наболелите проблеми, предизвикани от икономическата криза, не трябва да губим от поглед дългосрочната стратегия и възможността за постигане на някои дълго отлагани цели, а именно:
- ускоряване на премахването на пречките пред свободата на предоставяне на услуги, както е предвидено в Директивата за услугите
Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 година относно услугите на вътрешния пазар (OВ L 376, 27.12.2006 г., стр. 36). ,
- насърчаване на изпълнението на Директивата за пощенските услуги
Директива 2008/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 20 февруари 2008 година относно пълното изграждане на вътрешния пазар на пощенски услуги в Общността (ОВ L 52, 27.2.2008 г., стр. 3). ;
- доизграждане на вътрешния енергиен пазар;
- незабавно насърчаване на инвестициите в научноизследователската и развойна дейност;
- незабавно довършване на работата по патентния режим на ЕС;
- отстраняване на всички остатъчни пречки пред свободата на движение на работниците;
Европейски икономически инструменти: хармонизирани действия на равнището на Европейския съюз
Икономическа координация
61. призовава към по-добра съгласуваност между настоящия план за възстановяване на равнището на държавите-членки, целите и приоритетите на Лисабонската стратегия, интегрираните политически насоки и националните програми за реформа, както и използването на инструменти за гъвкавост, предоставени от преработения ПСР;
62. призовава за насоки от страна на Комисията относно националните програми за реформа в контекста на прогнозите й за растеж;
63. призовава към развитието на подходящи, подробни критерии и стандарти за внимателно наблюдение и редовно оценяване на ефективността на плановете за възстановяване от страна на Комисията, по-специално по отношение на действителността на обявените инвестиции, като се вземе под внимание, че пълният мащаб на кризата и необходимите мерки за справяне с нея все още не могат да бъдат напълно оценени;
64. призовава всички заинтересовани страни - Парламента, Съвета и Комисията, както и социалните партньори на равнището на ЕС и на национално равнище - да работят съвместно въз основа на следните предложения по време на пролетното заседание на Европейския съвет през март 2009 г.:
- развитието на взаимно укрепване на макроикономическите политики в областта на стабилността и растежа, като политиката за стабилност и инвестициите станат въпрос от общ интерес и предмет на взаимна подкрепа;
- създаване на рамка с обвързващ характер за държавите-членки, в рамките на която те да се консултират помежду си и с Комисията преди да вземат сериозни решения, свързани с икономическата политика, въз основа на всеобщо познаване на проблемите, приоритетите и необходимите и подходящи оздравителни мерки;
- приемането на амбициозни и пригодени национални планове за възстановяване, актуализирани програми за стабилност и сближаване и преглед на националните бюджети с оглед на последните икономически прогнози, както и ангажиране с неотложното изпълнение на тези мерки;
- формулиране на съгласувана стратегия на ЕС за краткосрочни и дългосрочни мерки въз основа на общи приоритети и цели;
- укрепване на икономическото управление на еврозоната в съответствие с препоръките, изложени в резолюцията на Парламента от 18 ноември 2008 г. относно ИПС@10;
Европейска инвестиционна банка
65. счита, че участието на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) е изключително важно и че голям дял от отпусканите кредити, посочени в плана за възстановяване, попадат в рамките на нейните правомощия; приветства споразумението на държавите-членки за увеличаване на капитала за ЕИБ; припомня, че някои от интервенциите на ЕИБ също изискват подкрепа от бюджета на ЕС, но че това понастоящем не е предвидено в плана за възстановяване; счита, че това може да бъде осъществено чрез съчетаване на безвъзмездни средства и заеми или под формата на общи инструменти за споделяне на риска, като например Финансовия инструмент за споделяне на риска (RSFF) и Инструмента за гарантиране на заеми за проекти по трансевропейски транспортни мрежи (LGTT); във втория случай, от ЕИБ може да се изиска да участва със собствени резерви, което би увеличило "ефекта на лоста"; подчертава ролята на ЕИБ за рефинансиране на МСП, търговските банки, включително съществуващите структури на ПЧП; в тази връзка припомня, че съществува необходимост от развитие на критерии за финансиране, които включват фактор за екологосъобразност;
Бюджет на ЕС
66. припомня, че Планът за икономическо възстановяване и последващите мерки, предложени от Комисията на 28 януари 2009 г., съдържат принос на Общността, оценен на 30 000 000 000 евро, които следва да се разпределят в следните сектори: 5 000 000 000 евро за трансевропейски енергийни връзки и високоскоростен интернет посредством преразглеждане на многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2007-2013 г. и мерки за прегледа на състоянието на Общата селскостопанска политика; авансови плащания по структурните фондове и Кохезионния фонд; няколко инициативи в областта на научните изследвания и иновациите като европейската инициатива за „зелени“ автомобили, инициативата за фабрики на бъдещето и инициативата за енергийноефективни сгради; увеличение на предварителното финансиране за проектите за трансевропейски транспортни мрежи на най-напреднал етап, както и за инициативи в полза на малките и средни предприятия (МСП) или общностната програма за иновации и за финансиране, което вече е предоставено посредством текущи или нови заеми и средства от ЕИБ;
67. подчертава, че някои от предложените в плана за възстановяване елементи са твърде неясно формулирани; изисква от Комисията да предостави незабавно на двете направления на бюджетния орган всички уточнения, необходими за вземането на решение; също така подчертава, че няколко от включените в плана за възстановяване елементи изискват промяната на съществуващите многогодишни програми; припомня във връзка с това, че такива промени трябва да се извършват при пълно зачитане на правомощията на Европейския парламент;
68. подчертава, че поради това съществува риск изпълнението на плана за възстановяване във вида, в който е предложен от Комисията, да отнеме известно време и настоятелно призовава всички заинтересовани институции да приемат възможно най-бързо необходимите решения, като се има предвид изключително трудното икономическо положение, в което понастоящем се намира Европейският съюз;
69. подчертава, че по-голямата част от общностните мерки, предложени от Комисията, се основават на бюджетно преразпределение на вече програмирани суми, а не на мобилизация на нови бюджетни ресурси; изисква от Комисията да направи необходимите заключения от крайно неблагоприятната икономическа прогноза, която тя публикува през януари 2009 г., и да преоцени своите бюджетни предложения предвид новите прогнози;
70. приветства плана за възстановяване и свързаните с него инициативи и припомня, че всички нови разходи, които не са предвидени в бюджета за 2009 г., трябва да се финансират с нови финансови средства, за да не се изложи на опасност МФР за 2007-2013 г., договорена между двете направления на бюджетния орган; припомня, в тази връзка, възможностите, които предоставят разпоредбите на Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. (МИС), включително точки 21 и 23 от него;
71. подчертава, че планът за възстановяване предлага координирани действия на много равнища за укрепване на икономиките в Европа; отново изразява готовността на Парламента да влезе в преговори със Съвета във връзка с предложеното от Комисията преразглеждане на МФР за периода 2007-2013 г. на стойност 5 000 000 000 евро и за всяка друга промяна на инструменти, която би имала отражение върху бюджета; счита, че преговорите следва да се съсредоточат върху разширяване на обхвата на проектите, които получават подпомагане в рамките на настоящото преразглеждане на бюджета, в съответствие с приоритетите на държавите-членки;
72. признава водещата роля на ЕИБ и на Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР) по отношение на приноса им за финансиране на инвестиции и за разширяване на достъпа на предприятията до финансиране (в частност за МСП); посочва, че вноските от бюджета на ЕС в операциите на ЕИБ имат потенциал да създадат значителен „ефект на лоста” за инвестициите и желае да се проучи по какъв начин бюджетът на ЕС би могъл да допринесе допълнително за постигане на такова въздействие и че във всеки случай те следва да бъдат съпътствани от Меморандум за разбирателство между Парламента, Съвета и Комисията, и ЕИБ относно приоритетите за инвестиции, който гарантира насочването им към действително устойчиви проекти; изразява загриженост относно нарастващата тенденция в рамките на Съвета и на Комисията да възлагат на ЕИБ и на ЕБВР многобройни допълнителни задачи, без преди това да са били осигурени всички необходими гаранции в икономически и финансов план по отношение на капацитета на ЕИБ и на ЕБВР да ги изпълнят успешно; отбелязва, че Комисията предлага да се увеличат финансовите инструменти, управлявани от ЕИБ в съответствие с МФР за периода 2007-2013 г.; изисква от Комисията да представи първа оценка относно вече предприетите в това отношение дейности и да предложи решения във връзка с бюджетните и нормативни затруднения, срещнати при изпълнението на действия като JASMINE, JASPERS и JEREMIE;
73. очаква Комисията да уточни своите намерения относно бъдещите действия, особено относно евентуален принос от бюджета на ЕС за засилване на тези инструменти; призовава Комисията да информира двете направления на бюджетния орган в каква степен новите инструменти, предоставяни на ЕИБ за бъдещи инициативи, ще изискват участие от бюджета на Съюза; освен това отбелязва, че увеличението на задачите, поверени на ЕИБ и на ЕБВР, повдига важни въпроси относно демократичния контрол над финансираните проекти, когато се касае за средства от бюджета на Съюза;
74. изразява съжаление поради факта, че предложението на Комисията за инвестиране в проекти за трансевропейски енергийни връзки и инфраструктури за широколентов достъп остава напразно поради липсата на съгласие в рамките на Съвета, противно на изразеното през декември 2008 г. желание на Европейския съвет; счита, че бюджетът на ЕС следва да бъде използван, за да се подпомогне преодоляването на икономическата криза посредством подходящите инструменти, предвидени в МИС, и приканва Съвета да започне разговори с Парламента във възможно най-кратък срок; счита, че могат да се използват само резервите, които са потвърдени, а не въз основа на прогнозираните потребности в бъдещи бюджетни години; припомня, че процедурата по преразпределение може да възпрепятства настоящите политики; счита средносрочния преглед за последна и закъсняла възможност за отговор на икономическата криза; посочва, че планът за възстановяване, ако бъде одобрен, ще има значителни последици за бюджета за 2009 г.; припомня на Комисията, че нейното предложение е примерно и зависи от одобрението на законодателя; изисква допълнителни подробности относно етапа на разработване на всеки проект, с цел да се гарантира бързо изпълнение, както и отражение на въздействието му в краткосрочен план върху заетостта и растежа в цялата икономика на ЕС и изисква конкретни цифри относно изпълнението, особено по отношение на финансовото програмиране; посочва, че разходите на ЕС за енергийни проекти, които по настоящата финансова рамка на ЕС трябва да бъдат ограничени, следва да бъдат съсредоточени върху проекти, които могат да стартират бързо и които спомагат за изпълнението на целите за 2020 г. на политиките на Европейския съюз в областта на изменението на климата, по-специално проекти за икономия на енергия и енергийна ефективност, както и инвестиции в мрежи за възобновяема енергия;
75. припомня съвместната декларация, по която беше постигнато споразумение на заседанието по съгласуване на 21 ноември 2008 г., относно „Прилагане на политиката за сближаване”, която подчертава ползите за икономиката от ускоряване на изпълнението на структурните фондове и Кохезионния фонд, и относно „бюджетните кредити за плащания”, която подкрепя финансирането на нови инициативи, особено във връзка с икономическата криза; отбелязва, че размерът на допълнителните авансови плащания, предвидени през 2009 г. въз основа на предложението на Комисията относно финансовото управление на ЕСФ, ЕФРР и Кохезионния фонд, е 6 300 000 000 евро и че други предложени промени във финансовото управление на фондовете могат да ускорят междинните плащания;
76. изисква от Комисията да продължи да информира бюджетния орган и да изясни дали очакванията за плащания в рамките на финансовото управление на фондовете ще са в съответствие с графика на плащанията, предвиден от бюджетния орган за 2009 г., а именно - дали равнището на плащанията, договорени от Парламента и Съвета, ще е достатъчно за финансиране на настоящи или бъдещи инициативи;
77. припомня, че всяка промяна в равнището на плащанията, която Комисията ще предложи, трябва да бъде включена в коригиращ бюджет, който следва да бъде приет от двете направления на бюджетния орган;
78. подчертава добавената стойност на програмата за трансевропейски транспортни мрежи (TEN-T) за изпълнението на Лисабонската стратегия, на целите на Европейския съюз в областта на изменението на климата, както и за по-голямо социално, икономическо и териториално сближаване, при същевременно предоставяне от нейна страна на своевременна подкрепа за поддържане на съвкупното търсене в Европейския съюз; в тази връзка приветства предложението на Комисията да изтегли от 2010 г. към 2009 г. инвестиции в транспортни инфраструктури на стойност 500 000 000 евро;
79. призовава Комисията при представянето на списъка с конкретни проекти, кандидатстващи за финансиране от бюджета на ЕС, и съгласно исканията, отправени през декември 2008 г. от Европейския съвет, да отчете необходимостта от засилване на конкурентоспособността на икономиката на ЕС в дългосрочна перспектива, като придвижи вече одобрените и планирани инфраструктурни проекти;
Европейският съюз и глобалното управление
80. настоятелно насърчава Европейският съюз да играе водеща роля в международни форуми, в частност във Форума за финансова стабилност (FSF) и Международния валутен фонд (МВФ), както и по време на предстоящите срещи на държавите от Г-20; счита, че е особено важно да се засили многостранното наблюдение на валутните зони, както и регулирането на финансовите пазари; припомня, че в контекста на свободно движение на капитали в световен мащаб, сближаването е от ключово значение за постигането на истинска равнопоставеност на участниците и за всеобхватна регулаторна и надзорна рамка;
81. припомня значението на следващата среща на високо равнище на Г-20, която предстои да се проведе в Лондон на 2 април 2009 г., като се очаква, че на тази среща декларациите ще бъдат превърнати в решения; настоятелно подчертава обстоятелството, че е необходимо постигане на съгласие не само по финансовите съображения, но че държавните и правителствени ръководители на държавите-членки следва да разгледат и въпроса за това как да бъде коригиран глобалният дисбаланс и да постигнат съгласие за координиране на различни, наскоро приети планове за възстановяване; призовава Съвета и Комисията да изискат становище от Парламента, преди да се споразумеят относно преговорна позиция за срещата на високо равнище;
82. силно препоръчва да бъде направена надлежна оценка на въздействието на международните транзакции върху реалната икономика в целия Европейски съюз, особено по отношение на търговията, изменението на климата и финансите; подкрепя засиления международен диалог с най-значимите „валутни блокове”, с цел да бъдат избегнати последиците от валутни манипулации и несигурност за реалната икономика;
83. призовава Съвета и Комисията да засилят консултацията и да насърчават отношенията на сътрудничество с търговските партньори на Европейския съюз, по-специално с новоназначената администрация на САЩ;
84. счита, че текущата криза не бива да освобождава Европейския съюз от отговорностите му по отношение на насърчаването на международното развитие и борбата срещу бедността в световен мащаб; предупреждава, че е необходимо да се избегне опасността от връщане към протекционистки политики; подчертава, че усилията за възстановяване в световен мащаб биха могли да бъдат сериозно подпомогнати от своевременното приключване на кръга преговори от Доха;
°
° °
85. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, Комисията, Европейската централна банка, Европейската инвестиционна банка, Европейския икономически и социален комитет и председателя на Еврогрупата.
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ
Европейски план за икономическо възстановяване
В момента на изготвяне на настоящия доклад се прогнозира, че икономическият растеж на Европа през 2008 г. е със стойност около 0% и че ще има отрицателна стойност в средносрочен план, като наскоро направени прогнози за 2009 г. сочат стойност от -1 процент или по-ниска. Изправени сме пред една от най-безмилостните рецесии, пред които някога е била изправена Европейската общност, и първата сред въвеждането на еврото. Търговските ни партньори преживяват също така трудни в икономическо отношение времена.
Предходни рецесии в световен мащаб, по-специално шоковите цени на петрола през 70-те години, бяха провокирани от общ, реален трус за световната икономика. За разлика от тях, настоящият икономически срив е първият, при който обща криза на финансовите пазари и на кредитирането се разпространи като зараза - първо сред развитите икономики, но във все по-голяма степен и сред развиващи се и нововъзникващи икономики; тя се превърна в криза на системата.
През последните години секторът на финансовите услуги беше основен източник на растеж. При все това, все по-сложни финансови продукти, които водят до големи постъпления в краткосрочен план и спекулация на пазарите, бяха въведени в пазар, който не беше напълно готов да се справи със свързаните с тях опасности. Подценяването на тези опасности доведе до загуби в голям мащаб и предизвика "ефект на доминото" в глобалната финансова система, като предизвика преустановяване на отпускането на кредит за предприятията и гражданите и принуди правителствата да предприемат действия за спасяване на финансовия сектор в цяла Европа.
Произтичащите от това извънредно отрицателни последици за растежа и заетостта са достатъчно сериозни и оправдават мащабен план за икономическо възстановяване в Европа, както и в други големи търговски партньори (в частност САЩ и Китай). Европейският парламент поздравява Европейската комисия във връзка с настоящата инициатива за пакет от предложения за възстановяване и настоятелно призовава за неговото приемане, като надлежно се вземе под внимание становището на Парламента.
1. Поука от причините за текущата икономическа и финансова криза
Текущият икономически срив е доказателство за това, че сривове на финансовите пазари оказват съществено и отрицателно косвено въздействие върху реалната икономика.
Не съществуват наблюдатели, участници на пазара или законодателни органи, които да твърдят, че са очаквали такава мащабност на настоящата криза. Беше невъзможно да се предвидят дълбочината и обхватът на ефекта на "заразяване" на финансовата система и въздействието му върху реалната икономика. При все това, факт е, че недостатъците на съществуващата структура на финансово регулиране и надзор вече бяха идентифицирани и предмет на мерки.
Известно е, че съществуващата структура на финансовия надзор в Европейския съюз черпи вдъхновение от заключенията на Комитета на мъдреците относно регулирането на европейските пазари на ценни книжа от 2001 г., с председател Аlexander Lamfalussy. Тогава беше изтъкнато, че "... повишената ефективност [на финансовите пазари] не е непременно свързана с повишена стабилност". Това ключово прозрение беше онагледено през последните месеци.
Всъщност, въпреки че процесът на финансова интеграция в Европейския съюз протече сравнително гладко, няколко недостатъка на финансовото регулиране станаха по-специално предмет на доклади на Европейския парламент, в частност във връзка с: 1) установяването на регулаторна рамка, която да предвижда създаването на колегиуми на надзорни органи, с точни правила относно делегирането на задачи, обмена на информация и решенията, които се вземат с квалифицирано мнозинство; 2) укрепването на 3-те комитета на ниво 3 от процеса "Ламфалуси" (Lamfalussy) чрез приемането на ясен статут, който ги прави движеща сила за сближаването на практиките на надзор и ключов партньор на ЕЦБ по отношение на контрола върху финансовата стабилност; 3) създаването на мерки за надзор върху финансовата стабилност на равнището на ЕС, които включват надзорни органи и централни банки в ЕС; 4) преглед на положението с конкуренцията и възможните конфликти на интерес на пазара на агенциите за кредитен рейтинг, както и в областта на инвестиционното банкиране; и 5) рамката за регулиране на секторите на хедж фондовете и на фондовете за дялово участие.
Докладчикът по становище призовава към възможно най-бързо приемане и транспониране на настоящия пакет от предложения, които са свързани с регулирането на финансовите пазари и включват преразгледаната Директива за капиталовите изисквания, режима по отношение на платежоспособността за застрахователните предприятия, както и предложението относно агенциите за кредитен рейтинг.
В краткосрочен план, възстановяването на процеса на кредитиране (задоволителен, лесен от финансова гледна точка и разумен достъп до кредитни условия) за семейства и фирми (по-специално МСП, тъй като те играят ролята на крайъгълен камък в европейската икономика) трябва да се нареди сред най-неотложните цели на това съвместно усилие. Тази цел, наред с гарантирането на спестяванията на гражданите, беше оправданието на мобилизирането на публични средства в планове за спасяване чрез рекапитализация и схеми за гарантиране на влоговете. Европейският парламент отново заявява с категоричност, че е необходимо спешното гарантиране на ефективно и бързо възстановяване на дейностите, свързани с предоставянето на кредит.
2. Резюме на Европейския план за икономическо възстановяване
Във връзка със съдържанието на договорения план за възстановяване е необходимо да се представят някои предварителни наблюдения:
· Първото от тях засяга липсата на ясни цели, по-точно във връзка с устойчивото създаване/запазване на работни места. В условията на текущата извънредна ситуация е също така необходима защитата на най-уязвимите граждани, икономически отрасли и региони от разрушителното въздействие на кризата. Тези цели следва да играят ключова роля при определянето на обхвата на всеки един план за икономическо възстановяване и изискват създаването на инструменти за упражняване на контрол, които да допускат коригиране и евентуално укрепване на приетите политики и приеманите понастоящем инструменти.
Докладчикът по становище счита, че в този момент повече от всякога координираната европейска позиция е от ключово значение, за да не се допусне превръщането на ответните действия по отношение на кризата в сбор от национални планове за финансова стабилност или икономическо възстановяване, с потенциални конфликти и разходи, които подриват Единния пазар, Икономическия и паричен съюз и правят Европа по-слаба като глобален фактор.
С оглед на това, че различните държави-членки разполагат с напълно различен набор от инструменти и капацитет за интервенция за справяне с текущата криза, необходимо е в плана за възстановяване да бъде застъпено силно измерение за допълване на равнището на Общността. Всъщност, предложеното участие на Общността в Европейския план за икономическо възстановяване възлиза едва на 30 милиарда евро, което е малко над 0,2 % от европейския БВП. Останалите 170 милиарда евро зависят от държавите-членки и следователно от несиметрични възможности за справяне с кризата.
Не бива да се забравя, че социалното и териториалното сближаване са заложени в Договорите като принцип с ключово значение за ЕС. Този принцип на солидарност отново придобива политическа значимост във времена на дълбока криза, която налага своевременни ответни действия в конкретни насоки; необходими са нови и по-широкообхватни, насърчавани от ЕС мерки, с цел стимулиране на по-голямата степен на сближаване.
Изключително важно е, за целите на плана за реално възстановяване на общностно равнище, да бъдат насърчени двете паралелно съществуващи измерения - на по-доброто сътрудничество между националните планове и на укрепване на равнището на Общността.
· Усилията за възстановяване на равнището на отделните държави са обвързани с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Преработеният Пакт за стабилност и растеж предвижда възможността за временно отклонение от прага от 3% "... тогава, когато е резултат от необикновено събитие извън контрола на съответната държава-членка, което оказва значително влияние върху финансовото състояние на общото управление"
Член 2, първо тире от Регламент 1056/2005 относно ускоряването и разясняването на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит. За съжаление, изглежда, че това условие е категорично налице.
Важно е Комисията да представи допълнителни разяснения относно тълкуването на тази "гъвкавост", което би позволило на държавите-членки да реорганизират публичните разходи и данъчните структури съобразно приоритетите от Лисабон, при условие че чрез насърчаване на устойчивия растеж, те ще допринесат за консолидиране на своите публични финанси в средносрочен план.
Наред с това, желателни са по-добрата координация и съгласуваност между инструменти като националните планове за действие в контекста на Програмата от Лисабон, националните програми за стабилност и сближаване, основните насоки на икономическата политика и националните референтни програми във връзка с използването на структурните фондове, което би позволило сливането на различни национални стратегии в мащабна европейска програма за растеж.
· В този момент отколешният дебат относно размера на европейския бюджет придобива ново значение, тъй като стават очевидни границите на намеса на равнището на Общността. В краткосрочен план, обаче, всички налични финансови средства трябва да се мобилизират в полза на икономическото възстановяване, особено на най-уязвимите граждани и региони: трябва да се приветства всяка инициатива за мобилизиране на структурните фондове в текущата бюджетна рамка, както и за опростяване на процедурите за ускоряване на използването на средствата. Приветства се и разширяването на обхвата на Фонда за приспособяване към глобализацията, така че той да включва и превантивни мерки; използването в максимална степен на инструментите, наред с по-значима роля на Европейската инвестиционна банка, е от ключово значение.
· От особено значение в настоящата ситуация е ролята, който ще играе Европейската централна банка при възстановяването на еврозоната, а именно по отношение на политиката в областта на лихвените проценти.
.
· Докладчикът по становище счита, че в настоящия момент инструмент като еврооблигациите може да се окаже особено полезен. Докладчикът призовава Европейския съвет да направи оценка на възможностите за емитиране на еврооблигации; сред факторите в подкрепа на такава инициатива се нареждат допълнителното финансиране за проекти от общ европейски интерес, намаляването на разходите за финансиране, с които са натоварени правителствата, и целевото разпределяне на спестените средства.
· Създаването на устойчиви работни места и устойчивият растеж в съответствие с Програмата от Лисабон трябва да заемат централно място в плана за възстановяване, като определят критериите за избор на приоритетни инвестиции, както и за инструменти за данъчни облекчения. Във връзка с данъчните инструменти докладчикът по становище призовава Европейския съвет да приеме намаляване на ставките на ДДС за енергийно ефективни продукти и трудоемки услуги поради тяхното потенциално стимулиращо въздействие върху заетостта и търсенето. Хоризонтални инициативи в рамките на ЕС и публично-частни партньорства в европейски мащаб, както и координирани мерки в областта на образованието и обучението, научноизследователската дейност и нововъведенията ще подпомогнат растежа и сближаването като облагодетелстват мрежи от участници от публичния и частния сектор на територията на целия ЕС, насърчават програмата в областта на околната среда и заетостта и подпомагат малките и средните предприятия в контекста на Законодателния акт за малкия бизнес.
· Дълбочината на текущата рецесия придобива по-сериозни измерения с всяка изминала седмица, което налага категорични и бързи действия на европейско равнище, наред със структурирана и засилена координация на националните действия; обхватът на стимулирането, както и средствата за него трябва да бъдат предмет на внимателно наблюдение. Като се има предвид глобалната конкурентоспособност, значението и инструментите на Европейския план за икономическо възстановяване трябва да бъдат разгледани в контекста на правените вече усилия от големите търговски партньори на ЕС, а именно САЩ и Китай. Докладчикът по становище призовава европейските лидери да покажат ясно своята амбиция и политическа ангажираност с европейски план за реално възстановяване, като при необходимост укрепят и разширят обхвата на текущата инициатива.
3. Някои поуки в дългосрочен план
· Текущата криза в световен мащаб показва силно нестабилния характер на съществуващите структури на финансовите пазари, което оказа сериозно отражение върху реалната икономика. Полаганите координирани усилия, в световен мащаб, трябва да гарантират осъществяването на необходимото наблюдение от страна на органите на публичната власт. В условията на световния пазар е необходим координиран подход. По-специално, докладчикът по становище призовава към това Европейският съюз да играе водеща роля в създаването на нова световна рамка за финансово регулиране, в частност по време на предстоящите преговори между държавите от Г-20, както и в контекста на Форума за финансова стабилност (FSF) и Международния валутен фонд (МВФ); трябва да се предприемат категорични мерки за постепенното затваряне на регулаторни "вратички" и борбата срещу данъчни системи, които не оказват съдействие, или т.нар. зони на "данъчен рай".
· На равнището на ЕС, докладчикът по становище насърчава Европейската комисия да предприеме мерки по отношение на въздействието на прилаганите извънредни мерки върху конкуренцията, както и да прояви ново отношение на бдителност и решителност по отношение на създаването на стабилна и ефективна структура на надзор и регулиране, която да има възможност да подобри превантивното измерение, свързано с присъствието на ЕС на финансовите пазари.
· Текущият икономически спад ни напомня, че създаването на работни места и реалната икономика трябва отново да заемат централно място в европейските политики; съществуват нови източници на растеж, вече набелязани от ЕС, и те следва да се разглеждат като приоритети. Енергийната ефективност и борбата срещу изменението на климата следва да бъдат в центъра на новата ориентация в икономическата политика. В тази връзка, неотложните интервенции на Комисията, както и на държавите-членки в реалната икономика, в частност в областта на промишлеността и създаването на устойчиви работни места, трябва да включват тези цели. Тази устойчива в дългосрочен план стратегия трябва да даде приоритет на МСП в програмата.
Необходимо е да се подчертае, че въпреки че осъществяваната временна публична интервенция в определени отрасли, а именно в автомобилния сектор, е вероятно неизбежна, са необходими последователни усилия за включване на по-твърд стратегически подход по отношение на конкурентоспособността на европейската промишленост, който да бъде в пълно съответствие с целите на Европейския съюз в областта на изменението на климата.
Нещо повече, тези цели трябва да се вземат надлежно под внимание при воденето на международни преговори в областта на търговията, околната среда и изменението на климата.
· Процесът на разширяване и задълбочаване на Европейския съюз, съобразно посоченото в скорошния доклад на Комисията относно ИПС@10, извежда на преден план несиметричното въздействие на хоризонтални общи политики в различните условия в социално и регионално отношение. В глобализиран и характеризиращ се с висока степен на конкурентност свят, тези аспекти трябва да дадат повод за конкретен политически отговор на съответното хоризонтално ниво.
По-специално, общата политика по отношение на обменния курс е съществен фактор със значение за разпределението на печалбите и загубите в различните региони на Европейския съюз. Постепенното разширяване на еврозоната, която обхваща държави-членки с различно равнище на икономическо развитие, не беше съпътствано от по-добро управление на паричния съюз. Стратегическите последици от реалния обменен курс очевидно не са взети предвид.
· Обосновано е ново тълкуване на смисъла на наложителната координация на националните политики в глобална стратегия за икономическо развитие. Докладчикът по становище настоятелно призовава Европейския съвет да предприеме необходимите действия по отношение на формулирането и насърчаването на националните инициативи, което е изключително важно за гарантиране на каквото и да е равнище на успех на Европейския план за икономическо възстановяване.
· На фона на текущите условия, други структурни въпроси, като например тълкуването на мандата на ЕЦБ и размерът на бюджета на ЕС, придобиват особена значимост и заслужават по-задълбочено разглеждане.
· В международен план е изключително важно настоящата инициатива да не освободи ЕС от неговите отговорности по отношение на изпълнението на Целите на хилядолетието и програмите в областта на околната среда и климата. По-специално, трябва да се положат активно усилия за премахване на опасността от връщане към протекционистки политики; очаква се навременно приключване на текущия кръг от търговски преговори, като то би послужило и на интересите на развиващите се държави. Икономическите трудности в настоящия момент не бива да лишават ЕС от съзнание за отговорност по отношение на подходяща програма за развитие.
10.2.2009
СТАНОВИЩЕ на комисията по бюджети
на вниманието на комисията по икономически и парични въпроси
относно Европейски план за икономическо възстановяване
( 2008/2334(INI) )
Докладчик:
Salvador Garriga Polledo
Процедура с асоциирани комисии – член 47 от правилника
ПРЕДЛОЖЕНИЯ
Комисията по бюджети приканва водещата комисия по икономически и парични въпроси да включи в предложението за резолюция, което ще приеме, следните предложения:
1. приветства Европейския план за икономическо възстановяване на Комисията и свързаните с него инициативи и припомня, че всички нови разходи, които не са предвидени в бюджета за 2009 г., трябва да се финансират с нови финансови средства, за да не се изложи на опасност действащата многогодишна финансова рамка (МФР), договорена между двете направления на бюджетния орган; припомня, следователно, възможностите, които предоставят разпоредбите на Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г., включително точки от 21 до 23;
2. подчертава, че Планът за икономическо възстановяване предлага координирани действия на много равнища за укрепване на икономиките в Европа; отново изразява готовността на Парламента да влезе в преговори със Съвета във връзка с предложеното от Комисията преразглеждане на МФР за периода 2007-2013 г. на стойност 5 милиарда евро и за всяка друга промяна на инструменти, която би имала отражение върху бюджета;
3. признава водещата роля на Европейската инвестиционна банка по отношение на приноса й за финансиране на инвестиции и на Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР);
4. изразява съжаление от факта, че решението относно предложението за инвестиране в проекти за трансевропейски енергийни връзки и инфраструктури за широколентов достъп беше напразно поради липсата на съгласие по бюджетни въпроси в рамките на Съвета;
5. припомня съвместната декларация, по която беше постигнато споразумение на заседанието по съгласуване на 21 ноември 2008 г., относно „Прилагане на политиката за сближаване”, която подчертава ползите за икономиката от ускоряване на изпълнението на структурните фондове и Кохезионния фонд, и относно „Бюджетните кредити за плащания”, която подкрепя финансирането на нови инициативи, особено във връзка с икономическата криза; отбелязва, че размерът на допълнителните авансови плащания, предвидени през 2009 г. въз основа на предложението на Комисията относно финансовото управление на ЕСФ, ЕФРР и Кохезионния фонд, е 6,3 милиарда евро и че други предложени промени във финансовото управление на фондовете могат да ускорят междинните плащания;
6. изисква от Комисията да продължи да информира бюджетния орган и да изясни дали очакванията за плащания в рамките на финансовото управление на фондовете ще са в съответствие с графика на плащанията, предвиден от бюджетния орган за 2009 г., а именно - дали равнището на плащанията, договорени от Парламента и Съвета, ще е достатъчно за финансиране на настоящи или бъдещи инициативи;
7. припомня, че всяка промяна в равнището на плащанията, която Комисията ще предложи, трябва да бъде включена в коригиращ бюджет, който следва да бъде приет от двете направления на бюджетния орган.
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
10.2.2009
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
32
0
0
10.2.2009
СТАНОВИЩЕ на комисията по заетост и социални въпроси
на вниманието на комисията по икономически и парични въпроси
относно eвропейски план за икономическо възстановяване
( 2008/2334(INI) )
Докладчик по становище:
Elisabeth Morin
ПРЕДЛОЖЕНИЯ
Комисията по заетост и социални въпроси приканва водещата комисия по икономически и парични въпроси да включи в предложението за резолюция, което ще приеме, следните предложения:
1. счита, че икономическата криза води до безпрецедентни предизвикателства за реалната икономика в ЕС; изразява загриженост от факта, че кризата вече има значителни отрицателни последици за европейския пазар на труда и поставя в опасност социалната интеграция;
2. приветства изработването на европейски план за икономическо възстановяване и подчертава значимостта на предприемането на координирани ответни действия от страна на Европейския съюз, при които да се отчита европейският социален модел; отбелязва ангажимента, поет от държавите-членки, да координират своите усилия за даване на нов тласък на европейските икономики;
3. въпреки това отбелязва, че европейският план за възстановяване е недостатъчен и приканва държавите-членки, по-специално участващите в еврозоната, да проучат възможността за солидарно гарантиран от държавите-членки значителен европейски заем;
4. призовава за предприемането на пакет от мерки в рамките на Лисабонската стратегия, по-специалното в социалната област и по отношение на заетостта, които следва да бъдат координирани и подкрепени посредством сближаване с паричната и бюджетната сфера, като се отчита ангажимента на ЕС за намаляване на бедността и разработване на качествени работни места; подчертава, че заетостта и социалната политика трябва да играят активна роля при предприемането на действия в отговор на кризата;
5. изразява дълбока загриженост от броя на загубените работни места в рамките на Европейския съюз в резултат на негативните перспективи за следващите месеци и отбелязва, че те ще засегнат всички равнища на квалификация, както и че е възможно да окажат значително въздействие от гледна точка на равенството между половете в някои сектори, и подчертава необходимостта от продължаване на усилията за намаляване на безработицата, от осигуряване на подкрепа за социалната интеграция по пътя на професионалното приобщаване и от закрила на европейските работници срещу отрицателните социални последици от кризата; за да бъдат постигнати тези цели, счита, че е от съществено значение да се определят ясни цели от гледна точка на устойчивото създаване и запазване на работни места;
6. подчертава необходимостта от полагане на координирани и безпрецедентни усилия чрез значителни инвестиции в областта на енергетиката, околната среда и инфраструктурата ,с цел подпомагане на устойчивото развитие, допринасяне за създаването на качествени работни места и гарантиране на социалната интеграция; следователно счита, че е по-вероятно усилията, които се изискват от населението, да бъдат възприети положително, ако се разглеждат, от една страна, като справедливи, а от друга страна, като гарантиращи професионалната и социалната интеграция;
7. приканва Комисията и държавите-членки да използват всички средства на тяхно разположение, за да подкрепят европейските предприятия, по-специално малките и средни предприятия (МСП), с оглед насърчаване създаването на работни места и укрепване на доверието на европейските инвеститори, работодатели, работници и потребители;
8. призовава ефективно да се даде ход на широка европейска инициатива за създаване на работни места, от една страна, като се гарантира възможността за учредяване на предприятие където и да е в рамките на Европейския съюз в тридневен срок и без да се заплащат такси, както и възможността за уреждане на формалностите във връзка с наемането на първия служител на „едно гише”, и, от друга страна, като се усъвършенстват плановете за повишаване на активността, по-конкретно за нискоквалифицирани лица, чрез предоставяне на индивидуални консултации, интензивно обучение или преквалификация на работниците и повишаване на квалификацията, програми за професионално обучение, субсидирани работни места, както и субсидии за започване на дейността на самостоятелно заети лица и предприятия;
9. настоятелно препоръчва европейската инициатива за създаване на работни места да предвижда своевременна намеса в момента на действителна загуба на работни места, не на последно място, за да се намали риска от изключване от пазара на труда; счита, че такава намеса ще изисква значителни инвестиции в обучение, включително увеличаване на броя на доставчиците на обучение, като вниманието се съсредоточи върху по-доброто координиране на програмите за обучение и реинтеграция на пазара на труда, и че следва да се използват не само краткосрочни мерки, а също така да е налице стремеж към постигане на висока степен на квалификация, за да се повишат цялостните равнища на квалификация в ЕС и да се отговори на променящите се потребности на действащата икономика;
10. подчертава, че е от съществено значение вече уязвимите групи да бъдат включени в пазара на труда и да продължат усилията за тяхната интеграция, особено по време на криза;
11. приветства факта, че в някои държави-членки също така беше отбелязан интерес от страна на потребителите за смяна на финансовата институция, на която са клиенти, въз основа на взаимни и етични критерии;
12. приветства предложенията на Комисията и призивите на държавите-членки за приемане на нови разпоредби, с оглед адаптиране на регламентите относно Европейския социален фонд, Европейския фонд за приспособяване към глобализацията и Европейския фонд за регионално развитие, включително опростяването на процедурите и разширяването на кръга на нормативно признатите разходи, за да се постигнат по-ефективно целите за осигуряване на трудова заетост и социална интеграция, като се продължи подпомагането на заетостта в ключовите сектори на икономиката и се гарантира, че при предоставянето на такава помощ укрепването на социалното и териториалното сближаване остава приоритет, за да се избегне асиметрично развитие в рамките на Съюза; изразява надежда за ускоряване на отпускането на средства, насочени към предоставяне на подкрепа за заетостта, и за преориентиране на европейските програми към подпомагане на най-уязвимите групи в обществото, включително чрез програми за гарантиране на достойни условия на живот и достъп до висококачествени услуги от общ интерес;
13. изразява подкрепа за мобилизирането на усилия в полза на създаването на работни места в ключови сектори на европейската икономика, по-конкретно чрез Европейския фонд за приспособяване към глобализацията, включително чрез усъвършенстване и ускоряване на неговите процедури, за да се създадат условия за възможно най-бърза намеса в стратегическите сектори, засегнати от загубата на работни места;
14. приканва държавите-членки да следят за това мерките, предприети в краткосрочен план за смекчаване на последиците от кризата, да бъдат придружени от активни усилия за осъществяване на структурни реформи в рамките на Лисабонската стратегия, по-специално на такива, които са насочени към подпомагането на МСП, насърчаването на заетостта, иновациите, научните изследвания, образованието и обучението;
15. призовава държавите-членки да инвестират в сектора на социалната икономика, който може да допринесе за растежа, тъй като притежава значителен потенциал от гледна точка на създаването на висококачествени работни места и укрепването на социалното и териториалното сближаване;
16. подчертава важността да се прилагат общи принципи за гъвкава сигурност, като в същото време се гарантира адекватна социална закрила за всички, по-конкретно системи за социална сигурност, осигуряващи подходяща защита при зачитане на националните традиции;
17. приканва Комисията, в сътрудничество с държавите-членки, да продължи редовно да следи развитието на ситуацията на европейския пазар на труда и въздействието на кризата върху този пазар и да вземе подходящи мерки за насочване на икономиките на Европейския съюз по пътя на устойчивото развитие.
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
10.2.2009
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
35
0
0
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Jan Andersson, Philip Bushill-Matthews, Alejandro Cercas, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Harald Ettl, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Stephen Hughes, Karin Jöns, Jean Lambert, Bernard Lehideux, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Maria Matsouka, Elisabeth Morin, Juan Andrés Naranjo Escobar, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Pier Antonio Panzeri, Rovana Plumb, José Albino Silva Peneda, Jean Spautz, Gabriele Stauner, Ewa Tomaszewska, Anne Van Lancker
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Jean Marie Beaupuy, Udo Bullmann, Françoise Castex, Rumiana Jeleva, Magda Kósáné Kovács, Lasse Lehtinen, Adrian Manole, Ria Oomen-Ruijten, Csaba Sógor, Patrizia Toia
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
11.2.2009
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
37
1
0
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Mariela Velichkova Baeva, Paolo Bartolozzi, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sebastian Valentin Bodu, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Manuel António dos Santos, Christian Ehler, Elisa Ferreira, Ingo Friedrich, Jean-Paul Gauzès, Donata Gottardi, Louis Grech, Benoît Hamon, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in ‘t Veld, Othmar Karas, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Astrid Lulling, Sirpa Pietikäinen, John Purvis, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček, Ieke van den Burg
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Katerina Batzeli, Mia De Vits, Werner Langen, Gianni Pittella, Eva-Riitta Siitonen
Заместник(ци) (чл. 178, пар. 2), присъствал(и) на окончателното гласуване
Íñigo Méndez de Vigo
