20.10.2011 B7-0538/2011 ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ внесено вследствие на въпроси с искане за устен отговор B7‑0633/2011 и B7‑0634/2011
внесено съгласно член 115, параграф 5 от Правилника на дейността
относно антимикробната резистентност като заплаха за общественото здраве
Françoise Grossetête
,
Linda McAvan
,
Theodoros Skylakakis
,
Miroslav Ouzký
,
Bart Staes
,
Kartika Tamara Liotard
,
Oreste Rossi
от името на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните
PE472.734v01-00 B7‑0538/2011 Резолюция на Европейския парламент относно антимикробната резистентност като заплаха за общественото здраве
Европейският парламент,
– като взе предвид своята резолюция от 12 май 2011 г. относно резистентността към антибиотици, в която се поставя акцент върху здравето на животните,
– като взе предвид научното становище на Европейския орган за безопасност на храните от август 2011 г. относно рисковете за общественото здраве от бактериални щамове, произвеждащи бета лактамази с разширен спектър и/или бета лактамази клас С в храни и у животни, отглеждани за производство на храни,
– като взе предвид работния документ на службите на Комисията от 18 ноември 2009 г. относно антимикробната резистентност (SANCO/6876/2009r6),
– като взе предвид съвместния технически доклад на Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията (ECDC) и Европейската агенция по лекарствата (ЕМА) от септември 2009 г., озаглавен „Предизвикателството на бактериите: време е за реагиране – призив за намаляване на изоставането в разработването на нови антибактериални агенти срещу устойчивите на полимедикаментозно лечение бактерии“,
– като взе предвид препоръката на Съвета от 15 ноември 2001 г. относно разумното използване на антимикробни агенти в хуманната медицина (2002/77/EО) и резолюцията на Европейския парламент от 23 октомври 2001 г. относно предложението за такава препоръка на Съвета (COM(2001)333 - C5-0411/2001 - 2001/2164(COS) ),
– като взе предвид Съобщението на Комисията от 20 юни 2001 г. относно стратегията на Общността срещу антимикробната резистентност ( COM(2001)0333 ),
– като взе предвид член 115, параграф 5 и член 110, параграф 2 от своя правилник,
А. като има предвид, че антимикробните агенти са в състояние да разрушават или предотвратяват растежа на бактерии, вируси и други микроорганизми (антибиотиците са микробни агенти, които противодействат само срещу бактерии) и с това са изиграли значителна роля за подобряване на общественото здраве, като са спомогнали за намаляване на смъртността от заболявания и инфекции, които преди това са били нелечими или смъртоносни;
Б. като има предвид, че тяхната употреба е довела до положение, при което някои микроорганизми, допреди това чувствителни на тези антимикробни агенти, сега са развили така наречената „антимикробна резистентност“;
В. като има предвид, че този естествен процес се ускорява от прекомерната и неконтролирана употреба на тези антимикробни агенти, като по този начин се подкопават постигнатите успехи на медицината;
Г. като има предвид, че въвеждането в употреба на всеки нов антибиотик винаги е било и ще бъде последвано от резистентност у бактериите, към които той е насочен; като има предвид, че поддържането на ефективен капацитет за борба с инфекциозните заболявания изисква както разработване на нови антимикробни агенти, така и по-добро опазване на съществуващите антибиотични средства, и че е важно да се гарантира ефективен контрол над употребата на антибиотици и използването им само при необходимост;
Д. като има предвид, че в продължение на приблизително четири десетилетия (от 40-те до 70-те години на 20 век) фармацевтичната промишленост осигуряваше постоянен поток от нови антибиотици, включително и такива с нови механизми на действие, които заобикаляха проблемите, причинени от резистентността към ползвани преди това агенти; като има предвид, че оттогава насам са разработени и разрешени само няколко нови антимикробни средства;
Е. като има предвид, че антимикробната резистентност е важен и до голяма степен неразрешен въпрос, който се е превърнал в заплаха за общественото здраве в Европа и в световен мащаб, като води до по-дълги и сложни лечения, намалява качеството на живота, увеличава риска от летален изход (25 000 пациенти в ЕС умират ежегодно от инфекции, причинени от резистентни микроорганизми), поражда допълнителни разходи за здравеопазването и загуба на производителност от най-малко 1,5 милиарда евро годишно;
Ж. като има предвид, че висок процент от вътрешноболничните инфекции са причинени от бактерии с висока резистентност като резистентния на метицилин Staphylococcus aureus (MRSA) и C. difficile, които представляват сериозна заплаха за безопасността на пациентите;
З. като има предвид, че антимикробната резистентност се е превърнала в толкова критичен въпрос, че Световната здравна организация я обяви за тема на тазгодишния Световен ден на здравето, 7 април, и че от 2008 г. насам Европейският съюз организира ежегодно на 18 ноември Европейски ден на осведомеността относно антибиотиците;
И. като има предвид, че неподходящото и нерационално използване на антимикробни лекарства създава благоприятни условия за появата, разпространението и трайното присъствие на резистентни микроорганизми;
Й. като има предвид, че антимикробната резистентност сред хората често бива причинявана от неправилна дозировка на антибиотични лекарства, от неправилно лечение и чрез постоянно излагане на патогенните елементи на антимикробни средства в болничните заведения;
К. като има предвид, че са налице явни връзки между употребата на антибиотици за ветеринарни цели и развитието на резистентност при хората; като има предвид, че въпреки забраната за употреба на антибиотици като стимуланти за растеж не се наблюдава значително намаляване на потреблението на антибиотици във ветеринарния сектор и че такива продължават да се използват системно за „профилактика“ поради неустойчиви селскостопански практики;
Л. като има предвид, че добрите животновъдни практики свеждат до минимум необходимостта от антибиотици;
М. като има предвид, че поради това действията, предприемани срещу резистентността към антимикробни агенти в лекарствата за употреба от човека, не могат да се предприемат отделно от мерките за борба с резистентността към антимикробни агенти във ветеринарните лекарства, животинските храни и отглеждането на растителни култури;
Н. като има предвид, че EPRUMA Европейска платформа за отговорна употреба на лекарства при животните.
е действаща европейска инициатива на множество заинтересовани страни, насърчаваща отговорната употреба на ветеринарни лекарства; като има предвид, че концепцията „Здравето е едно“ (One Health) обхваща както лекарствата за употреба от човека, така и ветеринарните лекарства, а EPRUMA разглежда антимикробните средства като въпрос, попадащ в сферата на „One Health“;
О. като има предвид, че антимикробната резистентност е феномен, който очевидно има трансгранични последици, и че не може да се изключи опасността от възникване на отделни случаи, които вероятно не биха били управляеми с настоящите ресурси и познания и биха могли да имат непредсказуеми медицински, социални и икономически отражения;
1. отбелязва със загриженост, че заплахата за общественото здраве от антимикробната резистентност нараства в Европа и в целия свят въпреки действията, предприети на европейско и на международно равнище;
2. призовава за по-нататъшно засилване на борбата с резистентността към антимикробни агенти в лекарствата за употреба от човека, като се акцентира върху следните аспекти в посочения ред по важност:
– разумна употреба на антимикробни агенти както за хората, така и за животните, при която да се гарантира употребата им само при действителна необходимост за реално лечение на заболяване, при правилна дозировка, прием и времетраене,
– наблюдение и контрол на антимикробната резистентност,
– необходимост от изследвания и разработване на нови антимикробни агенти и алтернативни лечения,
– връзки с мерките за борба с резистентността към антимикробни агенти при ветеринарните лекарства, животинските храни и отглеждането на растителни култури;
3. призовава Комисията да представи незабавно предложение за законодателна рамка за действие срещу антимикробната резистентност, като насърчи инициативи за „разумна употреба“ и подкрепи разпространяването на такива инициативи и информация за тях;
Разумна употреба на антимикробни агенти
4. отново потвърждава, че е необходимо да се действа спешно, за да се избегне или дори преобърне тенденцията на увеличаване на резистентните микроорганизми, като се намали ненужната или неподходяща употреба на антимикробни агенти;
5. подчертава, че крайната цел е запазването на антимикробните средства като ефикасно средство в борбата срещу заболяванията както сред животните, така и сред хората, като употребата на антимикробни средства се ограничава до случаите, при които тя е абсолютно необходима;
6. отбелязва, че в доклад на Комисията относно изпълнението на препоръката на Съвета от 2001 г. Работен документ на службите на Комисията, придружаващ документ към втория доклад от Комисията до Съвета, изготвен въз основа на докладите на държавите-членки относно изпълнението на Препоръката на Съвета (2002/777/EC) за разумно използване на антимикробните агенти в хуманната медицина.
и в проучване на Евробарометър от 2010 г. са установени редица недостатъци и пропуски в насърчаването на разумна употреба на антимикробните агенти;
7. отбелязва, че равнището на достъп до информация относно антимикробната резистентност и въздействието върху потребителското поведение на гражданите не е еднакво в целия Съюз, особено по отношение на прилагането на законодателството относно употребата на антибиотици само по лекарско предписание, тъй като процентът продадени без рецепта антибиотици през 2008 г. е доста различен в различните държави-членки;
8. отбелязва в тази връзка, че Европа е слаба колкото най-слабата брънка във веригата, затова следва да се обърне особено внимание на страните с високи равнища на антимикробна резистентност;
9. призовава Комисията да излезе с предложения за значително намаляване на употребата на антибиотици и за установяване и дефиниране на общи принципи и най-добри практики за разумна употреба на антимикробни агенти, в които да доразвие съдържащото се в препоръката на Съвета от 15 ноември 2001 г. и да гарантира, че тези принципи и методи се прилагат по подходящ начин в Европейския съюз;
10. признава, че съществуват много погрешни схващания за антибиотиците и техните въздействия и че съгласно проучване, възложено от Комисията, 53% от европейците все още вярват, че антибиотиците убиват вируси, а 47% смятат, че те са ефективни срещу настинки и грип (специален Евробарометър 338 относно антимикробната резистентност, април 2010 г.);
11. признава, че неспазването на предписанията от страна на пациентите, като например незавършване на курса на лечение или неспазване на препоръчаната дозировка, допринася сериозно за антимикробната резистентност;
12. призовава Комисията да проучи въпроса за неправилната употреба и продажба на антимикробни агенти със или без рецепта по цялата верига от доктора и фармацевта до пациента, що се отнася до поведението на всички участници, и да приложи всеобхватна дългосрочна стратегия за повишаване на осведомеността на всички тези участници;
13. подчертава факта, че за гарантиране на разумна употреба на антимикробни агенти е необходимо съответните участници да обърнат внимание на по-доброто използване на наличните антибиотици, като разгледат отблизо дозировката, продължителността на лечението и комбинирането на лекарства;
14. затова приветства ежегодния Европейски ден на осведомеността относно антибиотиците, 18 ноември, целящ да повишава осведомеността за заплахата за общественото здраве, която крие антимикробната резистентност, и призоваващ към по-разумна употреба на антибиотиците чрез многостранни действия в държавите-членки;
Наблюдение и контрол върху антимикробната резистентност
15. подчертава значението на добре функционираща система за наблюдение и контрол за събирането на достоверни и сравними данни за степента на повлияване на патогените от антимикробни агенти и за причинените от тях инфекции, които да позволяват анализ на тенденциите, ранно предупреждение и наблюдение на разпространението на резистентността на национално, регионално и общностно равнище, както и за събиране на данни за предписването и употребата на антимикробни агенти, така че да може да се наблюдава общата употреба;
16. затова приветства работата, започната от Европейската система за наблюдение на антимикробната устойчивост (EARSS) и Европейската мрежа за надзор на потреблението на антимикробни средства във ветеринарната медицина (ESVAC), продължавана понастоящем от Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията, за събиране на висококачествени, сравними данни от целия ЕС относно антимикробната резистентност, като същевременно признава, че продължават да съществуват много трудности по отношение на достъпа до данни и качеството на тези данни в някои страни; приветства също така работата, започната от Европейския проект за наблюдение на потреблението на антимикробни средства и продължавана от Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията, за събиране на висококачествени, сравними данни от целия ЕС относно потреблението на антимикробни средства;
17. подчертава значението на диагностиката в борбата срещу антимикробната резистентност и призовава за повече инвестиции в тази област и за по-ефикасна и по-добра употреба на наличните диагностични инструменти;
18. призовава Комисията, Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията и други заинтересовани агенции на ЕС да си сътрудничат и да разработят незабавно хармонизирана и интегрирана система за наблюдение на антимикробната резистентност и употребата на антимикробни средства в Европа, включително система за ранно предупреждение и реагиране при нови механизми на резистентност и нови щамове;
Необходимост от изследвания и разработване на нови антимикробни агенти и алтернативни лечения
19. признава, че все по-голямото несъответствие между честотата на инфекциите, причинени от резистентни микроорганизми, и спада в изследователската и развойна дейност за нови антимикробни агенти понастоящем заплашва да върне сектора на публичното здравеопазване в ерата преди откриването на антибиотиците;
20. счита, че спадът в изследователската и развойна дейност е резултат от неефективност на пазара, и призовава Комисията да направи предложения, чрез регулаторни и други видове мерки, за създаване на нови или подобряване на съществуващите стимули за фармацевтичната промишленост да увеличи инвестирането в изследователска и развойна дейност за нови антимикробни агенти и възможни техни алтернативи;
21. потвърждава необходимостта от повече изследвания на нови антимикробни агенти и на възможни алтернативи по рамковите програми на ЕС за научни изследвания и насърчава научното сътрудничество на равнище ЕС, което може да доведе до повишаване на ефективността;
22. отбелязва, че липсата на бърза диагностика е допринесла както за свръхупотребата на антибиотици, така и за повишаването на разходите за разработки;
23. признава необходимостта от насърчаване на допълнителни мерки като употребата на ефективни ваксини за предотвратяване на инфекциите, съгласно формулировките в заключенията на Съвета за иновативни насърчителни мерки за ефикасни антибиотици от 1 декември 2009 г.;
Цялостен подход
24. призовава Комисията да гарантира, че мерките спрямо антимикробната резистентност и общественото здраве са част от цялостен подход към темата, отчитащ връзките с мерките за борба с резистентността към антимикробни агенти във ветеринарните лекарства, животинските храни и отглеждането на растителни култури, особено що се отнася до риска от кръстосано предаване;
25. призовава Комисията да обърне внимание на липсата на информация за употребата на антибиотици във ветеринарните лекарства в ЕС, като събере висококачествени, сравними, класифицирани по животински вид данни за всяка държава-членка;
26. приветства усилията за привеждане в съответствие и подобряване на регулаторната оценка на новите антибиотици;
27. призовава Комисията да продължи да оказва подкрепа на EARSS и ESVAC за събирането на данни за употребата на антибиотици като основа за бъдещи мерки за гарантиране на отговорна употреба;
28. призовава Комисията да направи законодателни предложения за поетапно премахване на профилактичната употреба на антибиотици в животновъдството;
29. подчертава, че секторите на животновъдството и интензивното рибно стопанство следва да се съсредоточат върху превенция на заболяемостта чрез добра хигиена и добри условия на живот и развъждане, както и върху стриктни мерки за биологична сигурност, вместо върху профилактичната употреба на антибиотици;
30. призовава по-конкретно за установяване на добри практики в животновъдството, които да сведат до минимум риска от антимикробна резистентност; подчертава, че тези практики следва да бъдат прилагани по-специално спрямо млади животни, които произхождат от различни животновъдни стопанства и поради това увеличават риска от заразни болести;
31. отбелязва, че когато фармацевтични остатъчни продукти не се изхвърлят по правилен начин, те попадат във водните пътища, като по тази начин увеличават непреднамереното излагане на различни вещества, свързани с резистентността към антибиотици; призовава Комисията да насърчава по-нататъшни изследвания на въздействието на дългосрочното излагане на фармацевтични остатъчни продукти чрез водата и почвата;
32. призовава за разделяне, доколкото е възможно, на активните съставки и механизмите на въздействие, използвани в хуманната и във ветеринарната медицина, така че да се намали рискът от пренасяне на резистентност към антибиотици от животни към хора;
33. счита, че употребата на тъй наречените „антибиотици за краен случай“, предназначени за проблемни човешки патогени, следва да бъде забранена за селскостопанско приложение;
Международно сътрудничество
34. призовава Комисията да засили тясното си сътрудничество със Световната здравна организация (СЗО), Световната организация за здравеопазване на животните (OIE) и други съответни страни и международни организации за по-ефективно справяне с антимикробната резистентност на световно равнище; в този контекст приветства създаването на Трансатлантическа работна група ЕС-САЩ по спешна антимикробна резистентност (TATFAR);
35. призовава Комисията да гарантира наличието на достатъчни финансови и човешки ресурси за изпълнението на съответните стратегии;
36. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията.
