A7-0187/2011
5.5.2011
ДОКЛАД
относно Регламент (ЕО) 1905/2006 за създаване на финансов инструмент за развитие на сътрудничеството: усвоени уроци и перспективи за бъдещето
(2009/2149(INI))
Комисия по развитие
Докладчик:
Gay Mitchell
PE 462.563v02-00
СЪДЪРЖАНИЕ
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ..........................3
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ.............................................................................................14
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ...................................19
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
относно Регламент (ЕО) 1905/2006 за създаване на финансов инструмент за развитие на сътрудничеството: усвоени уроци и перспективи за бъдещето
( 2009/2149(INI) )
Европейският парламент ,
– като взе предвид членове 208-211, член 290 и член 291от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС),
– като взе предвид Регламент (ЕО) № 1905/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. за създаване на финансов инструмент за сътрудничество за развитие
ОВ L 378, 27.12.06, стр. 41. (Инструмент за сътрудничество за развитие (ИСР)),
– като взе предвид Декларацията на хилядолетието от 8 септември 2000 г., която определи Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) като критерии, утвърдени колективно от международната общност с цел премахване на бедността,
– като взе предвид съвместната декларация на Съвета и представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, на Европейския парламент и на Комисията относно политиката на Европейския съюз за развитие, озаглавена „Европейският консенсус“, подписана на 20 декември 2005 г.
ОВ С 46, 24.02.2006, стр. 1. ,
– като взе предвид Съвместната декларация относно демократичния контрол и последователността на външните действия и декларацията на Комисията относно демократичния контрол и последователността на външните действия, приложена към Междуинституционалното споразумение за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление
ОВ С 139, 14.06.2006 г., стр. 1. ,
– като взе предвид декларациите на Комисията, записани в протокола на Съвета за официално приемане на общата позиция на Съвета относно приемането на ИСР
Приложени към Съобщението от 24.10.2006 г. от Комисията до Европейския парламент в съответствие с алинея втора от член 251, параграф 2 от Договора за ЕО във връзка с общата позиция на Съвета относно приемането на Регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на финансов инструмент за развитие на сътрудничеството ( COM(2006)0628 ). , и по-специално „Декларация на Комисията относно член 5 от ИСР”,
– като взе предвид писмо D (2007) 303749 от 5 март 2007 г. от председателя на комисията по развитие Josep Borrell Fontelles до членовете на Комисията Ferrero-Waldner и Michel
Заведено като документ в рамките на комитологията № CMT-2007-1709 – приложение, заведено като документ в рамките на комитологията № СMT-2007-1709-2. ,
– като взе предвид писмо A (2007) 5238 от 26 март 2007 г. от члена на Комисията Ferrero-Waldner до председателя на комисията по развитие Josep Borrell Fontelles
Заведено като документ в рамките на комитологията № CMT-2007-1709-3. ,
– като взе предвид „Насоките за отчитане във връзка със системата за отчитане на кредиторите” на Комитета за подпомагане на развитието на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР/КПР)
DCD/DAC (2007)39/окончателен от 04.09.2007 г., 145 страници. ,
– като взе предвид решение на Съда на Европейските общности от 23 октомври 2007 г., дело C-403/05 ( Европейският парламент срещу Комисията на Европейските общности ), иск за отмяна на решение на Комисията за одобрение на проект във връзка със сигурността по границите във Филипините (решение, взето въз основа на Регламент (ЕИО) № 443/92),
– като взе предвид Регламент (ЕО) № 1337/2008 на Европейския парламент и на Съвета за създаване на инструмент за бързи ответни мерки във връзка с покачващите се цени на храните в развиващите се страни
ОВ L 354, 31.12.2008 г., стр. 62. ,
– като взе предвид заключенията на председателството на Европейския съвет от 29 и 30 октомври 2009 г. (документ № 15265/09),
– като взе предвид решението на Съвета от 26 юли 2010 г. за определяне на организацията и функционирането на Европейската служба за външна дейност (ЕСВД)
ОВ L 201, 03.08.2010 г., стр. 30. ,
– като взе предвид съобщението на Комисията от 19 октомври 2010 г. „Преглед на бюджета на ЕС“ ( COM(2010)0700 ),
– като взе предвид Зелената книга на Комисията от 19 октомври 2010 г., озаглавена „Бъдещето на бюджетната подкрепа на ЕС за трети страни“ ( COM(2010)0586 ),
– като взе предвид Зелената книга на Комисията от 10 ноември 2010 г., озаглавена „Политиката на ЕС за развитие в подкрепа на приобщаващия растеж и устойчивото развитие – Повишаване на въздействието на политиката на ЕС за развитие“ ( COM(2010)0629 ),
– като взе предвид своята резолюция от 15 февруари 2007 г. относно проекторешенията на Комисията за изготвяне на стратегически документи по страни и на индикативни програми за Малайзия, Бразилия и Пакистан
ОВ C 287 Е, 29.11.2007 г., стр. 507. ,
– като взе предвид своята резолюция от 7 юни 2007 г. относно проекторешението на Комисията за изготвяне на стратегически документи по региони и регионални индикативни програми за Меркосур и Латинска Америка
ОВ C 125 E, 22.05.2008 г., стр. 213. ,
– като взе предвид своята резолюция от 21 юни 2007 г. относно проекторешението на Комисията за изготвяне на регионален стратегически документ за периода 2007-2013 г. и Многогодишна индикативна програма за Азия
OВ C 146Е, 12.06.2008 г., стр. 337. ,
– като взе предвид своята резолюция от 12 юли 2007 г. относно демократичния контрол върху прилагането на финансовия инструмент за сътрудничество за развитие (ИСР)
OВ C 175Е, 10.07.2008 г., стр. 595. ,
– като взе предвид своята резолюция от 25 октомври 2007 г. относно проекторешение на Комисията за създаване на специална мярка за Ирак за 2007 г.
ОВ С 263Е, 16.10.2008 г., стр.624. ,
– като взе предвид своята резолюция от 9 юли 2008 г. за проекторешенията на Комисията за изготвяне на годишни програми за действие за Бразилия за 2008 г. и за Аржентина за 2008 г.
ОВ C 294E, 03.12.2009 г., стр. 19. ,
– като взе предвид своята резолюция от 15 март 2007 г. относно ролята на местните власти и сътрудничеството за развитие
ОВ C 301E, 13.12.2007 г., стр. 249. ,
– като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено „Местните власти: фактор за развитие“ (COM(2008) 626),
– като взе предвид структурирания диалог, започнат от Европейската комисия през 2010 г. с цел включване на организациите на гражданското общество и местните органи в сътрудничеството за развитие на ЕО,
– като взе предвид своята резолюция от 6 май 2009 г. относно проекта на решение на Комисията за съставяне на годишната програма за действие за 2009 г. за недържавните деятели и местните власти в областта на развитието (Част II: целеви проекти)
ОВ C 212E, 05.08.2010 г., стр. 8. ,
– като взе предвид своята законодателна резолюция от 3 февруари 2011 г. относно позицията на Съвета на първо четене с оглед приемане на регламент на Европейския парламент и Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 1905/2006 за създаване на финансов инструмент за сътрудничество за развитие
Приети текстове, P7_TA(2011)0032 . ,
– като взе предвид своята законодателна резолюция от 3 февруари 2011 г. относно позицията на Съвета на първо четене с оглед приемане на регламент на Европейския парламент и Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 1905/2006 на Съвета за създаване на финансов инструмент за сътрудничество за развитие
Приети текстове, P7_TA(2011)0030 . ,
– като взе предвид своята законодателна резолюция от 3 февруари 2011 г. относно позицията на Съвета на първо четене с оглед приемането на регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 1934/2006 относно създаването на финансов инструмент за сътрудничество с индустриализирани и други страни и територии с висок доход
Приети текстове, P7_TA(2011)0033 . ,
– като взе предвид член 48 от своя правилник,
– като взе предвид доклада на комисията по развитие ( A7-0187/2011 ),
A. като има предвид, че съгласно член 2, параграф 1 от ИСР всеобщата цел на сътрудничеството в рамките на този инструмент е „изкореняване на бедността в страни партньори“, включително „преследване на Целите на хилядолетието за развитие“ (ЦХР),
Б. като има предвид, че съгласно член 2, параграф 4 от ИСР всички мерки по програми на географски принцип и 90% от предвидените по тематичните програми разходи трябва да отговарят на критериите за официална помощ за развитие (ОПР), установени от ОИСР/КПР,
В. като има предвид, че според изчисленията на Комисията само 0,2% от ангажиментите, финансирани в рамките на тематични програми на ИСР между 2007 и 2009 г., не отговарят на критериите за ОПР,
Г. като има предвид, че в съответствие с Решение 1999/468/ЕО на Съвета ("Решение за комитологията")
ОВ L 184, 17.07.1999 г., стр. 23. , през 2007 г. Парламентът постави началото на процес на демократичен контрол върху прилагането на Регламент (ЕО) № 1905/2006, включително всички стратегически документи по страни, по региони, по тематична насоченост, многогодишни индикативни програми и по-голямата част от годишните програми за действие,
Д. като има предвид, че съгласно Съвместната декларация относно демократичния контрол и последователността на външните дейности и декларацията на Комисията относно демократичния контрол и последователността на външните действия към Междуинституционалното споразумение за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление Комисията е поела ангажимент „надлежно да отчита позицията на Европейския парламент при изпълнението на стратегиите“,
Е. като има предвид, че принципите на поемане на ангажимент, участие и добро управление призовават за подход, основаващ се на участието на множество заинтересовани страни, при който различните партньори за развитие, напр. местни органи или недържавни субекти, действат по допълващ се и последователен начин; и като има предвид, че въпреки това е важно да се направи ясно разграничение между конкретната роля на местните органи и тази на недържавните субекти по отношение на тяхната сфера на компетентност, законността и демократичния контрол, опита в управлението на въпроси от местно естество и участието в осъществяването на обществени политики,
Ж. като има предвид, че финансирането на ЕС за международно сътрудничество с Африка идва от четири географски инструмента: Европейския фонд за развитие (ЕФР) за африканските държави от групата на държавите от Африка, Карибския и Тихоокеанския басейн, Споразумението за търговия, развитие и сътрудничество за Южна Африка, Инструмента на европейската политика за съседство и партньорство за пет северноафрикански държави, както и ИСР за тематичните програми;
З. като има предвид, че Комисията се ангажира да положи усилия да гарантира, че 20% от помощта й, разпределена в рамките на програми по страни, обхванати от ИСР, до 2009 г. да бъде посветена на основното и средното образование и основните услуги на здравеопазването посредством проектна, програмна или бюджетна подкрепа, свързана с тези сектори, като се взема средна величина за всички географски региони,
И. като има предвид, че ЕС се ангажира с колективната цел да изразходва 0,7 % от своя брутен национален доход (БНД) за ОПР до 2015 г.,
Й. като има предвид, че конференцията на ООН по въпросите на околната среда и развитието през 2012 г. има за цел да осигури подновен политически ангажимент за устойчиво развитие, да оцени напредъка в посока постигане на международно договорените цели за устойчиво развитие и да отговори на новите и възникващите предизвикателства,
K. като има предвид, че в член 290 от ДФЕС се посочва, че законодателен акт може да делегира на Комисията правомощията да приема незаконодателни актове от общ характер, които допълват или изменят определени несъществени елементи от законодателния акт,
Усвоени уроци
1. приветства готовността на Комисията да изпълни поетия от нея ангажимент да започне редовен диалог с Парламента относно прилагането на ИРС; признава усилията, положени, за да бъдат работните групи по въпросите на ИСР в Парламента информирани относно начина, по който коментарите му по стратегическите документи са взети предвид при изготвянето на годишните програми за действие;
2. отбелязва, че, по-специално по време на междинния преглед, диалогът между Комисията и Парламента като част от упражняването на демократичния контрол е помогнал да се избегне приемането на стратегически документи, съдържащи разпоредби ultra vires , както и тези документи да бъдат приведени в съответствие с изискванията на Регламента за ИСР и най-вече с принципите за допустимост на ОПР;
3. изразява съжаление за това, че някои от опасенията на Парламента, повдигнати по време на процеса на демократичен контрол, по-специално във връзка с липсата на съсредоточаване върху въпросите на бедността и ЦХР, не са взети под внимание в достатъчна степен от страна на Комисията;
4. изразява съжаление за това, че макар в Европейският консенсус за развитие (2005 г.) и ИСР да се подчертава значението на поемането на отговорност, участието на националните парламенти при стратегическите документи по страни на практика е слабо; изразява съжаление за това, че Комисията не е изпълнила адекватно разпоредбите на членове 19, 20 и 33 от Регламент (ЕО) №1905/2006 относно консултациите с недържавните субекти и местните органи;
5. отбелязва, че една стратегия в подкрепа на растежа не трябва да се бърка с дългосрочна стратегия за развитие, която е свързана с финансиране на дългосрочни цели като здравеопазване, образование, достъп до енергия в селските райони, подкрепа за дребните земеделски стопани и т.н.;
6. изразява съжаление за това, че в отговор на резолюциите на Парламента, с които се сигнализира за неспазването на изискването за изпълнение на критериите за ОПР, посочено в член 2, параграф 4 от регламента, Европейската комисия измени или оттегли само 3 от въпросните 11 проекта на мерки за прилагане;
7. изразява съжаление за това, че създадената съгласно член 35 от Инструмента за сътрудничество за развитие (ИСР) комисия не реагира на резолюциите на Парламента, с които се сигнализира, че Комисията е превишила изпълнителните си правомощия.; отбелязва със загриженост, че извършената от Парламента съществена работа във връзка с контрола не получи реакция от страна на представителите на държавите-членки в комисията относно Инструмента за сътрудничество за развитие, и настоятелно призовава държавите-членки да поемат своите отговорности и в тясно сътрудничество с Парламента да гарантират, че предложените от Комисията мерки съответстват напълно на предписанията в Инструмента за сътрудничество за развитие;
8. изисква от Комисията да посочи, по ред на приоритети и със съответната им тежест, критериите, които е използвала при разпределянето на средства между страните и регионите по ИСР и за различните сектори на дейност в рамките на всяка географска и тематична програма;
9. счита, че в много от стратегическите документи по страни и региони не се разпределят достатъчно ресурси във връзка с основната цел на Инструмента за сътрудничество за развитие за изкореняване на бедността в контекста на устойчиво развитие, както и че в много от документите не се посочва ясно доколко предложените действия ще допринесат за постигане на ЦХР;
10. обръща особено внимание на изискването за изпълнение на критериите за ОПР за географските програми в рамките на ИСР и настоятелно призовава Комисията и ЕСВД винаги да гарантират пълно съответствие със законовото задължение;
11. посочва, че съгласуваността на политиката за развитие, поемането на ангажимент във връзка с развитието и липсата на фрагментация на помощта са от основно значение за гарантиране на ефективността на помощта;
Перспективи за бъдещето: принципи
12. подчертава, че ЕС все още се нуждае от специфичен финансов инструмент за сътрудничество за развитие, насочен изключително към развиващите се страни, който категорично следва целите, определени в член 208 от ДФЕС; настоява за това, че годишните стойности за ОПР в следващия период на многогодишна финансова рамка (МФР) следва действително да се повишат, за да достигнат колективната цел за изразходване на 0,7 % от БНД за ОПР до 2015 г.;
13. подчертава, че пълното съответствие с критериите за ОПР и по-специално с изискването на ОИСР/КПР, че всяка "всяка сделка се извършва за поощряване на икономическото развитие и благосъстояние на развиващите се страни като нейна основна цел"
Вж. ОИСР/КПР: "Насоки за отчитане във връзка със системата за отчитане на кредиторите". , трябва да остане условие всички мерки, финансирани в контекста на географските програми в рамките на новия инструмент; призовава за по-ограничени квоти за ОПР за тематични програми отколкото в контекста на сегашния ИСР, особено по отношение на програми относно „миграцията и убежището“, за които Комисията не показа ясно начина, по който дейностите, финансирани в контекста на граничния контрол, са допустими като ОПР съгласно критериите на ОИСР/КПР;
14. подчертава, че изпълнението на ЦХР трябва да остане основната цел на инструмента за периода до 2015 г.; настоятелно призовава Комисията да гарантира, че помощта на ЕС продължава да бъде съгласувана с международно договорените цели за развитие, които ще бъдат приети от Организацията на обединените нации и други компетентни международни организации за периода след 2015 г.;
15. признава необходимостта от сътрудничеството извън ОПР с много развиващи се страни за предоставянето на глобални обществени блага; счита, че този вид сътрудничество следва да бъде регулирано, а средствата да бъдат насочени чрез един или повече отделни инструменти, така че да се гарантира прозрачност и да се запази отличителното естество на сътрудничеството за развитие като самостоятелна политическа област в сферата на външните отношения; настоява, в съответствие с ангажимента, поет от Европейския съвет от 29-30 октомври 2009 г., че финансирането във връзка с изменението на климата не следва да накърнява или застрашава борбата срещу бедността и непрекъснатия напредък към постигане на ЦХР, както и че оскъдните средства на ОПР, които са на разположение за намаляване на бедността, не следва да бъдат отклонявани за цели, различни от целите за развитие в развиващите се страни; подчертава, че определението на ОПР съгласно ОИСР не следва да се променя и призовава Комисията да гарантира, че нито един проект за развитие, финансиран от ЕС, не се противопоставя на глобалните усилия за намаляване на изменението на климата и че всички тези проекти са устойчиви по отношение на климата, особено големите инфраструктурни проекти или проектите на територията на малките острови, които първи ще понесат последиците от изменението на климата;
16. изразява загриженост, във време на значителни бюджетни ограничения, относно силния акцент върху инвестициите в частния сектор като средство за осигуряване на повече финансови средства за развитие; посочва, че сътрудничеството за развитие е единствената политика за външна дейност (освен хуманитарната помощ), която не е предназначена да служи на интересите на ЕС, а по-скоро да служи за защита на интересите на маргинализираните и уязвими групи от населението на планетата; следователно настоятелно призовава Комисията да гарантира, че всички публични финанси, които се използват за подкрепа на инвестиции в частния сектор на Юг, не се отклоняват от сектори, за които и в момента се заделят недостатъчно средства (като при програмите за недържавните субекти и местните органи, например), както и че подобна подкрепа ще позволи на практика развитието на вътрешния частен сектор и малките и средните предприятия в държавите с ниски доходи;
17. изразява съгласие, че е необходим един диференциран подход към различните групи от развиващи се страни и че традиционната финансова помощ може да стане по-малко значима за страните с нововъзникващи икономики; счита, че помощта за страните с нововъзникващи икономики, наред с това да насърчава устойчив икономически растеж, следва също така да бъде съсредоточена върху укрепване на фискалната политика на държавата партньор и насърчаване на мобилизирането на вътрешни приходи, което следва да доведе до намаляване на бедността и зависимостта от помощ;
18. настоятелно призовава Комисията да осигури по-голяма подкрепа за развиващите се страни и страните с нововъзникващи икономики при осъществяването на данъчните реформи с цел подпомагане на ефективните, ефикасни, справедливи и устойчиви данъчни системи; призовава Комисията ефективно да интегрира принципите на добро управление по въпроси от данъчно естество в процеса на програмиране, прилагане и мониторинг на стратегическите документи по страни и региони, като бъдат предприети необходимите мерки, за да се наложи докладване от страна на транснационалните дружества за всяка страна;
19. подчертава, че бъдещият инструмент за сътрудничество за развитие следва да продължи да обхваща всички развиващи се страни от географските райони, обхванати от него, съгласно списъка на ОИСР/КПР с развиващи се страни;
20. призовава за по-тясно сътрудничество между Комисията и държавите-членки, така че да се постигне предписанието на член 210 от ДФЕС, и подкрепя разработването на съвместни европейски стратегически документи; счита, че всички програмни документи на ЕС за всяка страна или регион следва да включват подробни и актуални матрици на донорите, както и специална глава относно ефективността на помощта от ЕС, в която да се посочват действията, предприети за повишаване на сътрудничеството, хармонизацията и взаимното допълване между донорите и за по-добро разделение на работата между донорите и особено между държавите-членки на ЕС;
21. отново отправя призива си Европейският фонд за развитие (ЕФР) да бъде включен в бюджета на ЕС, което ще опрости процедурите и ще увеличи ефективността и ефикасността на помощта на ЕС; настоява, че това не следва да води до никакво намаляване на общите суми на финансиране на равнището на ЕС за ИСР и за ЕФР, нито на общия размер на средствата, които се предоставят за ОПР на равнище ЕС;
22. счита, че трябва да бъде повишена подкрепата за уязвимите групи (жени, лица с увреждания, младежи и безработни лица, коренно население), както и за интегрирането на принципа за равенство между половете и за предприемане на действия по други въпроси с комплексен характер; настоява, че в инструмента, който ще наследи ИСР, трябва да има ясни показатели в програмните документи, за да се гарантира, че може да бъде измерено въздействието на намесата на ЕС в тези области;
23. подчертава, че участието на местните органи в политиките за развитие е от основно значение за постигането на Целите на хилядолетието за развитие и осигуряването на добро управление; по-специално припомня, че местните органи трябва да играят съществена роля в области като образованието, борбата срещу глада, здравеопазването, водите, хигиенизирането, социалното сближаване и местното икономическо развитие, и т.н.; следователно счита за важно да им се предостави по-съществена роля в следващия финансов инструмент в съответствие с принципа за поемане на отговорност по отношение на развитието;
24. подчертава необходимостта от редовен и структуриран диалог между Комисията, ЕСВД, недържавните субекти и местните органи относно планирането, изпълнението и оценката на стратегически документи; следователно подчертава необходимостта в бъдещите финансови инструменти да се вземат предвид заключенията от структурирания диалог;
25. подчертава необходимостта от разпоредби за гъвкавост, които позволяват на ЕС да отговаря на промените по отношение на потребностите и приоритетите; предлага разглеждане на модела на ЕФР за ограничени пакети за страните с непрограмна помощ като възможен модел за бъдещия инструмент за сътрудничество за развитие; при все това подчертава, че средствата, използвани по по-гъвкав начин, трябва да преследват истински цели за развитие;
26. счита, че новият инструмент за сътрудничество за развитие следва да предоставя основа за целенасочена и по-гъвкава помощ в ситуации на несигурност; вярва, че новата финансова структура следва да помага за гарантиране на стабилна връзка между спешната помощ, възстановяването и развитието (LRRD) чрез гъвкавост и взаимно допълване на финансовите механизми;
Перспективи за бъдещето: Географски и тематични програми
27. призовава за целеви показател за предоставяне на 20% от разходите в рамките на географските програми за основните социални услуги, определени от Организацията на обединените нации в Целите на хилядолетието за развитие (показател 8.2 за цел 8: "Развиване на сътрудничество за развитие в световен мащаб");
28. настоява за строги критериите за отпускане на бюджетна подкрепа; настоява, че Комисията трябва да се въздържа от използване на бюджетна подкрепа в страни, където не може да бъде гарантирана прозрачност при разходването на публични средства, че бюджетната подкрепа трябва винаги да бъде съпътствана от действия за развиване на парламентарния контрол и капацитета за одит на страната получател и за увеличаване на прозрачността и обществения достъп до информация, както и че гражданското общество следва да бъде включено в мониторинга на бюджетната подкрепа;
29. признава важната роля, която гражданското общество играе за развитието, като например да упражнява надзор по отношение на държавното управление, за да се гарантира отчетност, и призовава адекватно финансиране да бъде насочено към гражданското общество в развиващите се страни;
30. отново отправя призив към Комисията да представи цялостен финансов анализ, включващ общата бюджетна подкрепа, подкрепата по сектори, по проекти или под каквато и да било друга форма, предоставена на местното управление; подчертава факта, че тази цялостна картина би допринесла за повече съгласуваност по отношение на помощта, предоставяна на местното управление, и за подобряване на управлението в страните партньори;
31. отбелязва, че всички тематични програми в рамките на ИСР са доказали практическото си значение и подчертава, че е наложително да се запазят както тематичните, така и географските програми, но призовава за известно пренасочване на вниманието в контекста на нови предизвикателства, като например световната финансова и икономическа криза, световната продоволствена криза, изменението на климата и специфичните потребности на уязвимите държави и държавите в преход;
32. посочва, че миграцията е област, в която е налице ясна необходимост да се отдаде приоритет на съгласуваността на политиката за развитие спрямо аргументите в краткосрочен план относно миграцията в ЕС, които са насочени основно към борба с незаконната имиграция; подчертава, че средствата за развитие в областта на миграцията не следва да се използват за укрепване на граничното управление и борбата с незаконната имиграция; настоява за това, че всяка бъдеща тематична програма относно миграцията трябва да бъде напълно в съответствие с целите за развитие на ЕС и че основното финансиране в рамките на тази програма трябва да отговаря на критериите за допустимост на ОПР; подчертава по-специално, че трябва да бъде отдаден приоритет на проектите в рамките на тематичната програма, които се занимават с миграцията Юг–Юг;
33. подчертава, че новата тематична програма "Инвестиране в хората" трябва да бъде съсредоточена , но без да се ограничава с това, към постигане на тези ЦХР, при които изоставането е най-голямо, с особено внимание към държави и региони с критични показатели по ЦХР; подчертава, че основното образование и ограмотяването са отправна точка в процеса на повишаване на информираността и поемането на отговорност за развитието; поради това призовава програмата да включва акцент върху образованието като средство за еманципация и участие;
34. счита, че новият инструмент следва да предостави диференциран подход към финансирането на организациите на гражданското общество и местните органи, както и да избегне безсмислена конкуренция между двата типа субекти; подчертава необходимостта да се предприемат мерки във връзка с проблема с прекалено големия брой участници в настоящата програма; призовава резултатите от структурирания диалог да бъдат изцяло отразени в бъдещата тематична програма и предложените условия за отпускане на помощ;
35. посочва, че една от причините за непостигането на ЦХР е липсата на признание за приноса на околната среда, природните ресурси и екосистемите за човешкото развитие и премахването на бедността; със загриженост отбелязва, че докато текущата ОПР разпределя едва 3 % от общите разходи за въпроси, свързани с околната среда, допълнителен проблем е, че част от финансирането от ЕС и държавите-членки за развиващите се страни се инвестира в проекти, които насърчават изменението на климата, вместо да го смекчават; подчертава, че трябва да се подобри съгласуваността на политиката за развитие в областта на изменението на климата, особено по отношение на финансирането и интегрирането на въпросите, свързани с изменението на климата, в сътрудничеството за развитие на ЕС;
36. посочва, че в своя „Специален доклад 6/2006“ Сметната палата стига до заключението, че ЕС е постигнал само ограничен напредък след 2001 г. по отношение на интегрирането на околната среда в своето сътрудничество за развитие, тъй като стратегическите документи по страни не са отчели в достатъчна степен въпросите във връзка с околната среда; в съответствие с това настоятелно призовава Комисията да гарантира, че въпросите във връзка с околната среда са интегрирани по-добър начин и са обект на систематичен мониторинг във всички външни политики и финансови инструменти, особено предвид настоящите предизвикателства във връзка с изменението на климата и загубата на биологично разнообразие;
37. отново заявява, че член 290 от ДФЕС е напълно приложим към ИСР и следователно подчертава, че прилагането на процедурата за приемане на делегирани актове е задължително за решенията, които отговарят на критериите на член 290 от ДФЕС, включително относно установяването на общи цели, приоритети, очаквани резултати и отпускане на финансови средства;
o
o o
38. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, на Комисията, както и на правителствата и парламентите на държавите-членки.
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ
Въведение
2011 г. е стратегически момент за извличане на поуките от четиригодишното прилагане на Регламент (ЕО) № 1905/2006 за създаване на финансов инструмент за развитие на сътрудничеството (ИРС). Комисията обяви, че преди лятната ваканция ще представи предложенията си за многогодишната финансова рамка за периода след 2013 г. (МФР), а по-късно през тази година – законодателните предложения за инструменти за финансиране за външната дейност. Целта на настоящия доклад е да бъде определена на ранен етап позицията на Парламента по отношение на новия финансов инструмент за сътрудничество за развитие на ЕС, основан на поуките от контрола на прилагането на ИРС.
Усвоени уроци
След влизането в сила на ИРС комисията по развитие в Европейския парламент създаде четири постоянни работни групи (сега техният брой е пет), чрез които да бъде упражнено правото на контрол на Парламента върху основните програмни документи, предложени от Комисията. Процесът доведе до продължителен, структуриран и задълбочен диалог между комисията по развитие и Комисията и в същото време беше поучителен за двете институции: ние научихме за трудностите, които Комисията е срещнала в дейността си по планиране, а докладчикът се надява Комисията да е осъзнала в по-голяма степен практическото значение на правомощията на Парламента за демократичен контрол и при двата ни метода на работа.
Въпреки че диалогът беше конструктивен, а Комисията положи големи усилия, за да информира работните групи относно продължението на препоръките на Парламента, за съжаление той не накара Комисията да вземе под внимание много от исканията, отправени от нашата комисия, нито резолюциите, приети от Парламента
Комисията по развитие внесе пет резолюции, приети на пленарно заседание по член 81 от Правилника за дейността на ЕП, с които сигнализира на Комисията, че в 11 проектомерки Комисията е превишила изпълнителните си правомощия. Само в три случая обаче Комисията адаптира или оттегли проекторешението си. , позицията на Парламента в редки случаи беше отразена в проектомерките по прилагане, предлагани от Комисията на управителния комитет на ИСР.
Останахме разочаровани и от факта, че съществената работа по контрола, извършена от Парламента, не получи реакция от страна на представителите на държавите-членки в комитета на ИСР. Обратно на Парламента, не изглежда държавите-членки да са се съсредоточили върху проверка на съответствието на предложенията на Комисията с правните разпоредби на ИСР (по-специално изискването за съгласуваност на ОПР).
Основният проблем, който възникна в хода на диалога, изглежда е трудността да бъде разбрана или приета специфичната роля на сътрудничеството за развитие в контекста на външните действия на ЕС. Това е разбираемо: нашият основен партньор в Комисията е ГД „Външни отношения“, чието основно правомощие е насърчаването на интересите на ЕС в останалата част на света. Необходима е промяна на нагласата, за да се разбере, че сътрудничеството за развитие е тази област на политики във външната дейност (освен хуманитарната помощ), която няма за цел да служи на интересите на ЕС, а да защитава интересите на най-маргинализираните и уязвими народи на планетата: намаляване на бедността, устойчиво човешко, социално и икономическо развитие – накратко: правото на достоен живот за всички.
Трудността да се отчете различният и специфичен мандат на нашата политика на развитие и той да се отрази в конкретни програми и мерки се проявява в някои от програмните документи, публикувани от Комисията във връзка с ИСР. Следователно на тях им липсва ясен фокус по отношение на премахването на бедността в контекста на устойчивото развитие и Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР), които са основна и всеобхватна цел на ИСР.
Парламентът ясно отчита значението за ЕС на някои дейности в развиващите се страни (включително културни контакти, контакти между гражданите, политически диалог и др.), които не отговарят на критериите за официална помощ за развитие (ОПР), установени от ОИСР/КПР. Те обаче не трябва да бъдат финансирани от бюджета за развитие на ЕС. Следователно Парламентът призова за инструмент, който ще даде възможност на ЕС да финансира тези действия от източници, различни от ИСР. Като повтаря позицията си, че т.нар. инструмент за индустриализираните страни (ICI+) не трябва да бъде финансиран чрез прехвърляне на средства от ИСР, Парламентът ще продължава да се ангажира конструктивно в провеждащите се преговори относно този регламент.
Докладчикът признава и това, че по-специално по време на междинния преглед на стратегическите документи през 2009/2010 г. диалогът за демократичен контрол помогна да се избегне приемането на стратегически документи, съдържащи разпоредби ultra vires . При все това междинният преглед потвърди също така, че продължават да са налице риск от промъкване на външнополитически интереси, липса на съсредоточаване върху бедността и ЦХР и безпокойство относно подходящи консултации със заинтересованите страни.
Перспективи за бъдещето
Във връзка с обсъждането на следващата МФР Комисията посочи, че е възможно да преразгледа цялостната структура на инструментите за външно финансиране. Важни аспекти, които трябва да бъдат взети предвид, са допълнителното опростяване и приспособяване към нови предизвикателства, като изменението на климата, както и подходящото място на външното измерение на вътрешните политики на ЕС. На този ранен етап докладчикът не възнамерява да прави подробни предложения относно структурата, а би искал да се съсредоточи по-скоро върху ключовите принципи , които трябва да намерят отражение в бъдещата политика на ЕС за развитие.
Най-първият от тези ключови принципи и отправна точка за нашите коментари е това, че съществува необходимост от отделен инструмент за развитие на сътрудничеството, с конкретна и изключителна насоченост към развиващите се страни и следващ целите, определени в член 208 от ДФЕС. От съображения за прозрачност сътрудничеството извън ОПР с развиващите се страни (включително страните с нововъзникващи икономики) следва да се осъществява чрез отделен инструмент.
Преразглеждането на структурата следва да доведе до разрешаване на една продължаваща десетилетия аномалия: за да се гарантира равно третиране на всички развиващи се страни и за да се засили демократичната отчетност на политиката за развитие на ЕС, ЕФР трябва да бъде включен в бюджета на ЕС. Това обаче не трябва да води до реално намаляване на финансирането нито на ИСР или ЕФР (в сравнение с настоящите им равнища), нито на общите суми на наличните средства на равнище ЕС за ОПР.
Адекватно финансиране
Бъдещият инструмент за предоставяне на помощ от ЕС за развитие трябва да бъде подкрепен по подходящ начин във финансово изражение. ЕС е ангажиран с колективната цел да изразходва 0,7 % от БНД за ОПР до 2015 г. За постигането на тази цел настоящото равнище на европейска помощ ще трябва да бъде значително увеличено. Предвид добавената стойност на помощта на Комисията и важната роля на Комисията за координиране на политиката за развитие на Съюза и държавите-членки (член 210 от ДФЕС), делът на ОПР, разпределян чрез бюджета на ЕС, следва да остане най-малкото стабилен.
Годишните финансови сметки за новия инструмент за сътрудничество за развитие през периода на следващата МФР следва да се увеличи значително в реално изражение.
Като припомня на държавите-членки ангажимента, поет от тях по време на Европейския съвет от 29-30 октомври 2009 г., Парламентът настоява, че финансирането за приспособяването към изменението на климата не следва да "накърнява или застрашава борбата срещу бедността и непрекъснатия напредък към постигане на ЦХР" и следователно трябва да има допълнителни средства, предвидени за постигането на специфични цели на ИСР и ЕФР.
Насоченост към премахването на бедността и критерии за ОПР
ИСР се определя като реален инструмент за сътрудничество за развитие, по-специално в разпоредбите на член 2 (който определя премахването на бедността като основна и всеобхватна цел) и на член 2 (100% от финансирането по програми на географски принцип и 90% по тематични програми трябва да отговаря на критериите за ОПР).
Съгласно член 208 от ДФЕС тези разпоредби трябва да бъдат отразени във всеки бъдещ инструмент за ИСР и – както показва опитът по прилагането на ИСР – трябва да бъдат формулирани при още по-стриктни условия. Тематичните програми ще продължават да включват някои мерки, които са несъвместими с ОПР, но трябва да бъдат определени ясни квоти.
Постигането на ЦХР остава основна цел на бъдещия инструмент за сътрудничество на развитие, като се има предвид, че целта за 2015 г. попада в обхвата на следващия инструмент за развитие. Дори всички ЦХР да бъдат изпълнени обаче, бедността ще остане реалност за мнозина. За периода след 2015 г. трябва да бъде намерена формула, гарантираща последователност спрямо новите международни цели, които предстои да бъдат определени. Целевият показател на ИСР в размер на 20% разходи за здравеопазване и образование (до 2009 г.) беше важна отправна точка за Парламента, но контролирането на неговото изпълнение се оказа трудно. В бъдещия инструмент трябва да бъде запазен подобен целеви показател, но от съображения за прозрачност и яснота е необходимо позоваване на понятието за „основни социални услуги“, определено от ООН в ЦХР 8 (показател 8.2), както и да се въведе изискване за строго докладване от страна на Комисията.
Кризата с цените на храните доказа необходимостта от гъвкава и бърза реакция, за да се отговори на внезапни промени в потребностите и приоритетите. Това трябва да намери отражение не само в архитектурата на външното финансиране, но и в самия инструмент за сътрудничество за развитие.
Географски и тематични програми
Налице е благоприятна почва за диференциране в по-голяма степен на подхода към различните групи развиващи се страни. Възможно е ИСР вече да не е подходящият инструмент за множество страни със средно равнище на доходите, по-специално очертаващите се като нововъзникващи донори. Това обаче не трябва да води до едностранни решения относно определянето на „развиващи се страни”, което трябва да продължи да бъде – по международен консенсус – прерогатив на ОИСР/КПР. Фактът, че голяма част от населението на страните нововъзникващи донори продължава да живее в абсолютна бедност, обосновава, по мнението на докладчика, това, че бъдещият инструмент следва да продължи да обхваща целия списък на развиващи се страни от КПР, които попадат в рамките на обсега по географски принцип на инструмента.
Всички тематични програми показаха, че имат отношение по въпроса, но е възможно да се наложи известно пренасочване на вниманието в контекста на нови предизвикателства (криза с храните; изменение на климата; специални нужди на уязвими държави).
Програмата за недържавни субекти и местни органи доказа своя хроничен недостиг на финансиране и прекомерно въздействие; това трябва да бъде коригирано в бъдещия инструмент. Освен това резултатите от протичащия структуриран диалог следва да бъдат отразени в определението за ролята на недържавните субекти и условията на помощта.
Процедури за планиране на помощта на ЕС
Координацията и разделението на работата следва да бъдат водещи принципи за програмирането в рамките на новия инструмент за развитие. Идеята за европейски стратегически документи следва да бъде превърната в основен приоритет. Следва да се включи специална глава относно ефективността на помощта, в която да се уточнят предприетите за тази цел действия, както и матрица за донорите и матрица за ЦХР, така че да се постигне прозрачност относно избора на действията на Комисията.
Географското програмиране вече е задача на Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), под ръководството на члена на Европейската комисия, отговарящ за развитието, и в сътрудничество с ГД „Развитие и сътрудничество“. Като се вземат предвид целите и състава на ЕСВД и в контекста на миналия опит с ИСР, съществува реален риск целите на развитието да бъдат подчинени на външнополитически интереси. Следователно от ключово значение е да бъдат създадени процедури и структури, които да защитават развитието като самостоятелна политическа област със собствени специфични цели.
Преодоляване на недостига на демокрация
В рамките на инструмента за развитие на сътрудничеството след 2013 г. Парламентът следва да има възможност да защити спецификата на политиката за развитие на ЕС, като проучва стратегически решения за програмиране на равна нога със Съвета. В частност решенията относно общите цели, приоритетните области и очакваните резултати, както и предоставянето на средства, които изпълняват критериите на член 290 от ДФЕС, трябва да се вземат чрез процедурата за приемане на делегирани актове.
РЕЗУЛТАТ ОТ ОКОНЧАТЕЛНОТО ГЛАСУВАНЕ В КОМИСИЯ
Дата на приемане
2.5.2011
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
22
0
0
Членове, присъствали на окончателното гласуване
Thijs Berman, Corina Creţu, Leonidas Donskis, Charles Goerens, Catherine Grèze, Eva Joly, Miguel Angel Martínez Martínez, Gay Mitchell, Norbert Neuser, Bill Newton Dunn, Maurice Ponga, Birgit Schnieber-Jastram, Alf Svensson, Eleni Theocharous, Ivo Vajgl
Заместник(ци), присъствал(и) на окончателното гласуване
Kriton Arsenis, Proinsias De Rossa, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Enrique Guerrero Salom, Martin Kastler, Krzysztof Lisek, Csaba Őry, Bart Staes
Заместник(ци) (чл. 187, пар. 2), присъствал(и) на окончателното гласуване
Edit Bauer
