ОКОНЧАТЕЛЕН
A6-0000/2007
7.8.2007
ДОКЛАД
относно стратегия за опростяване на нормативната среда”
(2007/2096(INI))
Комисия по правни въпроси
Докладчик:
Giuseppe Gargani
PE 388.366v03-00
СЪДЪРЖАНИЕ
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ..........................3
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ...............................................................................................8
СТАНОВИЩЕ на Комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните 12
ПРОЦЕДУРА...........................................................................................................................15
ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
относно стратегия за опростяване на нормативната среда
( 2007/2096(INI) )
Европейският парламент ,
– като взе предвид Междуинституционалното споразумение “За по-добро законотворчество” от 16 декември 2003 г.
ОВ C 321, 31.12.2003 г., стр. 1. ,
– като взе предвид резолюцията си от 26 октомври 2000 г. относно докладите на Комисията до Европейския съвет “По-добро законотворчество: отговорност, която трябва да бъде споделена – 1998 г.” и “По-добро законотворчество – 1999 г.”
ОВ C 197, 12.7.2001 г., стр. 433. ,
– като взе предвид резолюцията си от 29 ноември 2001 г. относно Бялата книга на Комисията “Европейско управление”
ОВ C 153 E, 27.6.2002 г., стр. 314. ,
– като взе предвид резолюцията си от 8 април 2003 г. относно доклада на Комисията до Европейския съвет “По-добро законотворчество – 2000 г.” и докладa на Комисията до Европейския съвет “По-добро законотворчество – 2001 г.”
ОВ C 64 E, 12.3.2004 г., стр. 135 ,
– като взе предвид резолюцията си от 26 февруари 2004 г. относно доклада на Комисията до Европейския съвет “По-добро законотворчество – 2002 г.”
ОВ C 98 E, 23.4.2004 г., стр. 155 ,
– като взе предвид резолюцията си от 9 март 2004 г. относно Съобщенията на Комисията относно опростяване и подобряване на общностното регулиране
ОВ C 102 E, 28.4.2004 г., стр. 512 ,
– като взе предвид резолюцията си от 20 април 2004 г. относно оценката на въздействието на общностното законодателство и процедурите на консултация
ОВ C 104 E, 30.4.2004 г., стр. 146 ,
– като взе предвид резолюцията си от 16 май 2006 г. относно стратегията за опростяване на нормативната среда
ОВ C 297 E, 7.12.2006 г., стр. 136. ,
– като взе предвид резолюцията си от 16 май 2006 г. относно доклада на Комисията до Европейския съвет “По-добро законотворчество – 2004 г.: прилагане на принципа за субсидиарност – 12-ти годишен доклад”
ОВ C 297 E, 7.12.2006 г., стр. 128. ,
– като взе предвид резолюцията си от 16 май 2006 г. относно резултата от разглеждането на законодателните предложения, представени на законодателя
ОВ C 297 E, 7.12.2006 г. стр. 140. ,
– като взе предвид работния документ на Комисията от 14 ноември, озаглавен “Първи доклад относно прилагането на стратегия за опростяване на нормативната среда”( COM(2006)0690 ),
– като взе предвид член 45 от своя правилник,
– като взе предвид доклада на комисията по правни въпроси и становището на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните (A6-0000/2007),
A. като има предвид систематичния ангажимент на Комисията, Съвета и Европейския парламент за определяне, прилагане и усъвършенстване на инструментите за опростяване на законодателството,
Б. като счита, че опростяването на законодателната среда, гаранция за яснота, ефективност и качество на законодателството, е основна предпоставка за постигане на целта „за по-добро законотворчество”, на свой ред е приоритетна за Европейския съюз и е насочена към осигуряване на високи нива на икономически растеж и заетост,
В. като отбелязва, че един от основните резултати от опростяването е прогресивното обхващане от законодателството на Общността на всички области, в които Европейският съюз участва,
Г. като взе предвид задълженията и целите, посочени в междуинституционалното споразумение „За по-добро законотворчество”, и по-специално тези, които се
отнасят до опростяване и намаляване на обема на законодателството на Общността, както и до неговите последици в държавите-членки,
Д. като констатира, че работният документ на Комисията „е пряко следствие от съобщението от 25 октомври 2005 г., озаглавено „Прилагане на програмата на Общността от Лисабон: стратегия за опростяване на нормативната среда” ( COM(2005)0535 )”,
Е. като взе предвид, че въпросният документ съдържа актуализирана версия за периода 2006-2009 г. на постоянна програма за опростяване, в която се предвиждат мерки за опростяване в структурно отношение, разделени в 43 преработки, 12 кодификации и 8 отмени, както и 46 други мерки за опростяване по отношение на съдържанието, определени общо като случаи на „преразглеждане”,
Ж. като взе предвид, че към тези мерки за опростяване се добавят още около 500 нови законодателни инициативи (от които близо 200 само за 2007 г.), изброени в отделна постоянна програма, посветена на кодификацията,
З. като констатира уточнението на Комисията, че програмата за кодификация е само примерна, тъй като нейното завършване зависи от наличието на всички езикови редакции на въпросните актове, както и че според нея, кодификацията, освен това, трябва да бъде отложена, когато се предвиждат нови изменения на актове, така че последователността в представянето на постоянната програма да може, според Комисията, да се променя в зависимост от тези два фактора,
И. като отбелязва, че в горепосочения документ Комисията възнамерява да затвърди практиката в предложенията, които представя, да се включва обяснителен меморандум, който разяснява по-ясно поставените цели за опростяване,
Й. като има предвид, че факторите за успех на инициативите за опростяване зависят от една стабилна методологическа основа, усъвършенствана чрез консултиране с всички заинтересувани страни и чрез развитие на секторните анализи. Те зависят също и от тясното сътрудничество между Комисията, Европейския парламент и Съвета, както и от по-честото използване на съвместното регулиране и саморегулирането,
K. като счита, че опростяването, популяризирано на европейско ниво, трябва да бъде придружено от съответното опростяване на национално ниво, така че предимствата от опростяването на равнище на Общността да не бъдат осуетени от националните нормативни уредби или от пречки от технически характер,
1. настоятелно моли Комисията да обърне допълнително внимание на прилагането, спазването и оценката на законодателството на Общността, които представляват съществена част от процеса на прилагане на програмата „За по-добро законотворчество”;
2. изразява задоволство от факта, че за първи път инициативите за опростяване фигурират в законодателната и в работната програма на Комисията за 2007 г., което показва политическия приоритет, който се придава на стратегията за опростяване;
3. изисква от Комисията занапред да включва по систематичен начин инициативите за опростяване в специален раздел от своята законодателна и работна програма; освен това да посочва, в тази връзка, приоритета на всяка една от тях и за тази цел, да уточнява още в годишната си политическата стратегия какви предложения за опростяване ще бъдат представени в началото на годишния процес на съставяне на програма за законодателството; на последно място, да избягва увеличаването на обема документи, които съдържат списъци с инициативи за опростяване, с цел постигане на възможно най-точна референтна рамка;
4. предлага Европейският парламент, Комисията и Съветът, като използват за пример кодификацията на достиженията на правото на Общността
Междуинституционално споразумение от 20 декември 1994 г. относно Ускорен метод на работа за официалната кодификация на законодателни текстове, ОВ С 102, 4.4.1996 г., стр. 2. , да сключат междунституционално споразумение относно ускорен работен метод, който да се прилага по отношение на всички мерки за опростяване;
5. приветства усилията на Комисията да засили кодификацията на достиженията на правото на Общността, дейност, която представлява първостепенна и основна форма за опростяване на регулаторната среда;
6. приканва Комисията да преодолее в най-кратки срокове трудностите, свързани с превода на документите, и да избегне вероятността представянето на новите законодателни предложения да окаже отрицателно влияние върху инициативите за кодификация и да навреди на цялостния процес на опростяване; настоява Комисията последователно да отстоява решенията си и да се въздържа от включването в законодателната и работната си програма на проекти, които се отнасят до въпроси, по които тя възнамерява да изработи законодателни предложения;
7. предлага на Комисията да избере окончателно способа на преработването като обичайна законодателна техника, за да може текстът за всяка една инициатива да бъде предоставен в неговата цялост, дори когато става въпрос за повтарящи се изменения, като ясно се посочват новите части и тези, които не са променени. Това би направило законодателството на Общността по-разбираемо и прозрачно;
8. приканва, освен това, Комисията да има предвид винаги, че ако преработването не е възможно, кодификацията на въпросната законодателна област би трябвало се извърши в срок от шест месеца и при обичайната законодателна техника; в тази връзка счита, че съобразно споменатото междуинституционално споразумение, заедно със Съвета и Комисията могат специално за целта да се създадат специализирани структури с цел насърчаване на опростяването;
9. изразява задоволство от поетия от Комисията ангажимент за изработване на стабилни методологически основи за функциониране на опростяването; за целта приканва към постоянство в начина на консултиране със заинтересованите страни, например като разшири обхвата чрез включване и на други области, освен обявените от октомври 2005 г. инициативи относно селското и рибно стопанство, и в тази връзка да засили мерките, които възнамерява да предприеме в сферата на дружественото право и авторското право; насърчава Комисията да задълбочи секторните анализи и оценката на административните отговорности, възникнали във връзка със законодателството на Общността;
10. подчертава първостепенната важност на сътрудничеството между европейските институции, съществено условие за успеха на всяка стратегия за опростяване; изтъква добрата воля, която самият Европейски парламент е показал в това отношение с внасянето на изменения в своя правилник, които имат за цел да улеснят процедурата по приемане на кодификации и по въвеждане на специална законодателна процедура за преработките;
11. отново потвърждава, че традиционните средства за законодателна дейност трябва да продължат да бъдат използвани, за да се постигнат поставените в Договора цели; счита, че съвместното регулиране и саморегулирането са методи, чрез които своевременно се въвеждат или заменят законодателни мерки, тъй като те внасят еднакви или по-резултатни подобрения от тези, които законодателството позволява да бъдат постигнати; подчертава, че прибягването до какъвто и да е друг метод на регулиране, трябва да се извършва съобразно междуинституционалното споразумение „За по-добро законотворчество”; припомня, че Комисията е задължена да определи условията и ограниченията, които страните трябва да спазват при изпълнението на тези практики, и че все пак, ако е възможно да се прибегне до тях под контрола на Комисията, това трябва да става без да се нарушава правото на Европейския парламент да се противопостави на тяхното използване;
12. приканва Комисията да положи всички усилия популяризираният на европейско ниво процес на опростяване, и в по-общ план, на подобряване на качеството на нормативната база, да не бъде осуетен от вътрешните норми на национално ниво или от пречки от технически характер; изисква от нея да направлява и следи този процес и на национално ниво, например посредством център за събиране и разпространяване на добри практики, разработени в Европейския съюз и в държавите-членки, най-вече при следване на указанията на заинтересуваните страни;
13. подчертава, че редовните и задълбочени оценки на последиците от опростяването играят важна роля в процеса на опростяване, като Съветът и Парламентът следва да се съобразяват с тези оценки при представянето на изменения към предложение, направено в рамките на законодателния процес;
14. възлага на своя Председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията, както и на правителствата и парламентите на държавите-членки.
ИЗЛОЖЕНИЕ НА МОТИВИТЕ
I. Introduction
Par sa communication du 25 octobre 2005 intitulée "Mettre en œuvre le programme communautaire de Lisbonne: une stratégie de simplification de l’environnement réglementaire" ( COM(2005)0535 ), la Commission inaugurait le nouveau cortège d'améliorations de la qualité et de l'efficacité de l'acquis communautaire (sous le signe du "mieux légiférer"), notamment dans le but de supprimer les charges administratives qui pèsent inutilement sur les acteurs du marché intérieur.
La communication décrivait les principales techniques de simplification et annonçait 99 initiatives visant à augmenter la qualité de la législation dans la période 2005-2008. Il s'agissait de 11 propositions de codification, 51 propositions de refonte, 7 propositions d'abrogation et de 30 autres propositions n'entrant pas dans ces catégories mais visant aussi à la simplification de l'environnement réglementaire (simplifications de fond).
Rappelons qu'on entend par codification le procédé par lequel les actes à codifier sont abrogés et remplacés par un acte unique sans que des modifications de fond ne soient apportées. Cela implique donc la réélaboration du texte consolidé en un seul acte juridique, nouveau, cohérent et compréhensible, qui remplace formellement l'acte originel et toutes les modifications ultérieures
Son fonctionnement est, concrètement, rendu possible par le groupe consultatif des services juridiques des trois institutions, auquel il appartient d'examiner de près les propositions de la Commission et de donner au Parlement européen et au Conseil la garantie qu'elles représentent une codification authentique et que la Commission n'a pas introduit dans les textes de modifications de fond. Font partie du processus de codification l'élimination de toutes les dispositions obsolètes, l'harmonisation de la terminologie utilisée dans l'acte nouveau et la rédaction de son préambule. Grâce à ce mécanisme, il est possible de diminuer le volume de la législation en en maintenant le fond inchangé. Actuellement, la commission des affaires constitutionnelles passe au crible les amendements au règlement du Parlement européen qui permettraient un recours plus facile aux procédures de simplification. La commission des affaires juridiques a adopté un avis en la matière le 20 décembre 2006. .
La refonte est le processus par lequel un nouvel acte juridiquement contraignant, abrogeant les actes qu'il remplace, fait aller de pair, d'une part, la modification de la substance politique de la législation et, d'autre part, la codification du reste des dispositions destinées à rester inchangées. La refonte est régie par l'accord interinstitutionnel du 28 novembre 2001
Accord interinstitutionnel, du 28 novembre 2001, pour un recours plus structuré à la technique de la refonte des actes juridiques (JO C 77 du 28.3.2002, p. 1). La technique de la refonte non seulement permet la mise à jour des actes législatifs au moyen de leur modification de fond, mais permet également la codification de textes réglementaires parfois dispersés et, par voie de conséquence, facilite la compréhension et la simplification de la législation. .
Enfin, l' abrogation consiste en l'élimination des actes législatifs adoptés depuis 1957 et que le passage des années a rendus dépassés ou caducs en raison des progrès techniques ou technologiques, de l'évolution des politiques menées par l'Union européenne, de changements dans l'application des règles générales du traité ou du développement des réglementations ou normes internationales.
Comme on sait, le thème de la simplification est l'objet de l'accord interinstitutionnel (AII) "Mieux légiférer", signé le 16 décembre 2003
JO C 321 du 31.12.2003, p. 1. : y sont étudiés divers aspects de la question (d'une meilleure coordination du cheminement législatif à une transparence et à une accessibilité accrues, des analyses d'impact à la transposition du droit communautaire, des techniques de codification et de simplification à la comitologie, des méthodes de réglementation de substitution à la diminution du volume de la législation).
II. Développements récents
Le 14 novembre 2006, la Commission adoptait un document de travail, intitulé "Premier rapport sur la mise en œuvre de la stratégie de simplification de l’environnement réglementaire" ( COM(2006)0690 ), qui fait donc suite à la communication citée ( COM(2005)0535 ).
Ce document fait le point des progrès accomplis dans la réalisation du programme "glissant" de simplification depuis octobre 2005 et présente quelques initiatives nouvelles qui le compléteront pour la période 2006-20009. Un des principaux résultats de la simplification est la couverture progressive de tous les domaines où l'Union européenne intervient par la législation communautaire. En particulier, la nouvelle version du programme "glissant" de simplification annonce des mesures de simplification dans la forme, réparties en 43 refontes, 12 codifications et 8 abrogations, ainsi que 46 autres mesures de simplification dans le fond. À ces mesures s'ajoutent environ 500 nouvelles initiatives législatives (dont près de 200 pour la seule année 2007) énumérées dans un programme "glissant" distinct voué à la codification.
Ce premier rapport traite aussi des facteurs qui assurent la réussite des initiatives de simplification, en évoquant notamment une solide assise méthodologique, améliorée par la consultation de toutes les parties intéressées et le développement d'analyses sectorielles, une étroite coopération avec le Parlement européen et le Conseil et un recours accru à la corégulation et à l’autorégulation. Le souci s'exprime en outre qu'une simplification adéquate au niveau national assure que les avantages de la simplification communautaire ne soient pas compromis par des réglementations nationales ou des obstacles de nature technique.
III. Aspects problématiques et position du rapporteur
Il convient de signaler qu'en 2007, pour la première fois, les propositions de simplification étaient inscrites dans le programme législatif et de travail annuel de la Commission, ce qui montre clairement la priorité politique donnée à la stratégie de simplification. Il est d'ailleurs rappelé que l’objectif conjoint de réduction générale de 25 % pour la législation nationale et européenne est à atteindre d’ici à 2012.
Il conviendrait cependant d'insister pour que la Commission:
– inscrive dorénavant, de manière systématique, les initiatives de simplification dans un compartiment de son programme législatif et de travail,
– indique à cette occasion quelle priorité elle entend accorder à chacune d'elles,
– évite la prolifération de documents contenant des listes d'initiatives de simplification, dans le but d'obtenir un cadre de référence aussi précis que possible.
En ce qui concerne les propositions de codification, le document de la Commission signale que des mesures ont été prises pour accélérer la conversion de l’arriéré de production des actes dans les nouvelles langues de l’Union. Cet arriéré résulte des retards pris par les traductions des textes codifiés dans ces langues. Il est toutefois précisé que le programme de codification demeure indicatif, du moment qu'il dépend de la disponibilité dans toutes les langues des actes à codifier, y compris en bulgare et roumain. La codification doit en outre être postposée lorsque de nouvelles modifications des actes sont envisagées. La Commission précise que l’ordre des actes dans le programme variera en fonction de ces deux facteurs.
Mises à part les difficultés liées à la traduction, admissibles même si la Commission devrait les affronter au plus vite, l'incidence des actes nouveaux sur les initiatives de codification ne doit pas nuire à l'ensemble du processus de simplification. Puisqu'autour du premier pilier, c'est la Commission qui exerce le monopole de l'initiative législative, il est clair qu'elle doit s'abstenir, si elle compte présenter de nouvelles propositions législatives (ordinaires), d'inscrire dans son programme législatif et de travail des projets de codification en la même matière. Une fois de plus s'impose à la Commission une exigence de cohérence par rapport à l'objectif de simplification qu'elle s'est elle-même fixé.
À ce propos, il convient d'insister sur l'opportunité de faire de la refonte , une fois pour toutes, la technique législative ordinaire: de cette manière, il serait toujours possible d'avoir à sa disposition le texte normatif dans son intégralité, même quand il s'agit de modifications ponctuelles, avec, clairement indiquées, les parties neuves et les parties inchangées. Cela donnerait une meilleure lisibilité et une plus grande transparence au droit communautaire.
Il convient de se réjouir de l'engagement de la Commission d'élaborer des bases méthodologiques solides à l'œuvre de simplification: le rapport l'invite donc à insister dans la voie de la consultation des parties intéressées, par exemple en étendant à d'autres domaines les initiatives annoncées dès octobre 2005 au sujet de l'agriculture et de la pêche et en renforçant les mesures qu'à ce propos, elle entend prendre dans le champ du droit des sociétés et du droit d'auteur. Dans cette perspective, les analyses sectorielles et l'évaluation des charges administratives engendrées par la législation communautaire sont certainement utiles.
Au sujet de la coopération interinstitutionnelle , le rapport vise à mettre en évidence le fort signal de bonne volonté que représentent les modifications du règlement du Parlement européen visant, respectivement, à rendre plus aisée la procédure d'adoption des codifications (article 80) et à introduire une procédure législative ad hoc pour les refontes (article 80 bis ). Ces amendements, qui sont actuellement examinés par la commission des affaires constitutionnelles, devraient bientôt entrer en vigueur.
Au sujet de la corégulation et de l'autorégulation
La corégulation, au sens de l'AII "Mieux légiférer" (point 18), est le mécanisme par lequel un acte législatif communautaire confère la réalisation des objectifs définis par l'autorité législative aux parties concernées reconnues dans tel domaine (notamment les opérateurs économiques, les partenaires sociaux, les organisations non gouvernementales, les associations, etc.). En revanche, on entend par autorégulation, au sens dudit AII (point 22), la possibilité pour les opérateurs économiques, les partenaires sociaux, les organisations non gouvernementales ou les associations d'adopter entre eux et pour eux-mêmes des lignes directrices communes au niveau européen (notamment codes de conduite ou accords sectoriels). , il n'est que de réitérer ce que le Parlement affirmait naguère dans sa sa résolution du 16 mai 2006 sur une stratégie de simplification de l'environnement réglementaire ( 2006/2006(INI) ), à savoir "que les instruments législatifs traditionnels doivent continuer à être normalement utilisés pour atteindre les objectifs fixés par les traités; (...) que l'utilisation de modes de régulation alternatifs tels que la corégulation et l'autorégulation peut compléter utilement les mesures législatives, lorsque ces méthodes apportent des améliorations d'une portée équivalente ou supérieure à ce que la législation permet de réaliser; (...) que toute utilisation de modes de régulation alternatifs doit s'effectuer en conformité avec l'accord interinstitutionnel "Mieux légiférer"; (...) que la Commission a l'obligation de définir les conditions et les limites que les parties doivent respecter dans l'exercice de pareilles pratiques et que l'on ne peut, en tout état de cause, recourir à ces dernières que sous réserve du contrôle de la Commission et sans préjudice du droit du Parlement européen de s'opposer à leur utilisation" (point 23).
Enfin, on ne peut que convenir, avec la Commission, que le processus de simplification promu au niveau européen ne doit pas être compromis par des choix nationaux de sens contraire mais s'accompagner toujours d'une simplification au niveau national . Le rapport veut souligner qu'il appartient à la Commission de guider et suivre ce processus également au niveau national, par exemple en servant de centre de recueil et de diffusion des bonnes pratiques développées au sein de l'Union et dans les États membres.
6.6.2007
СТАНОВИЩЕ на Комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните
на вниманието на Комисията по правни въпроси
относно „Стратегия за опростяване на регулаторната среда”
( 2007/0096(INI) )
Докладчик по становище:
Miroslav Ouzký
ПРЕДЛОЖЕНИЯ
Комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните приканва водещата Комисия по правни въпроси да включи в предложението за резолюция, което ще приеме, следните предложения:
1. Силно подкрепя процеса на опростяване на общностното законодателство с оглед на засилване на повишаване на ефективността, ефикасността, последователността, отговорността и прозрачността на правото на ЕС. Въпреки това, подчертава, че такъв процес трябва да се основава на редица предпоставки:
(i) пълноправно участие на Европейския парламент;
(ii) широк и прозрачен процес на консултация с всички заинтересувани участници, в т.ч. неправителствени организации;
(iii) засилване на общата прозрачност на регулаторния процес;
(iv) всяка оценка с оглед опростяване трябва да отчита в еднаква степен икономически, социални, екологични и здравни аспекти и не трябва да се ограничава от краткосрочни съображения;
(v) процесът на опростяване не трябва по никакъв начин да води до понижаване на стандартите, които се съдържат в действащото законодателство;
2. Подчертава, че традиционните законодателни инструменти трябва да продължат да са обичайното средство за постигане на целите на политиката, определени в Договорите; въпреки това, счита, че прилагането на алтернативни регулаторни методи, като например съвместно регулиране, може да е полезно допълнение към законодателните мерки, когато тези методи водят до същите или по-големи подобрения от осъществимите чрез законодателството; подчертава, че всяко прилагане на алтернативни регулаторни методи трябва да е в съответствие с Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество
OВ C 321, 31.12.2003 г., стp. 1. ;
3. Приканва Комисията да разработи, в сътрудничество със Съвета и с Европейския парламент, контролен списък, който може да улесни работата на институциите за осигуряване на по-добро или по-интелигентно регламентиране;
4. Настоятелно приканва Комисията да наблегне повече върху прилагането, привеждането в действие и оценката на общностното законодателство като основни елементи на Процеса на по-добро регулиране;
5. Призовава Комисията в по-нататъшната си работа в областта на по-доброто регулиране да вземе под внимание резултатите от проучването, заявено от Комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните на Европейския парламент относно процеса на опростяване - „Опростяване на политиката на ЕС в областта на околната среда”
1P/A/ENVI/ST/2006-45. ;
6. Подкрепя заключението на проучването „Опростяване на политиката на ЕС в областта на околната среда”, че оценките на въздействието могат да имат ключова роля за осигуряването на по-добро регулиране и че е необходимо качеството на някои от тези оценки да бъде подобрено. Настоятелно призовава Комисията да следи:
- за тези оценки да бъдат определени достатъчно време и ресурси;
- оценките на въздействието да отчитат в еднаква степен икономически, социални, екологични и здравни аспекти в краткосрочен и дългосрочен план;
- оценките на въздействието да отчитат не само разходите по мерките, но и разходите вследствие на нерешаване на проблемите, свързани с околната среда, общественото здраве или храните;
- за прозрачност и участие на всички заинтересувани страни;
- оценките на въздействието да имат достатъчно широк обхват и да вземат под внимание различните национални условия в държавите-членки.
Признава, че оценките на въздействието биха могли да играят също ключова роля в случая с измененията, предложени от Европейския парламент или Съвета, с потенциално значителни последици;
7. Призовава Комисията да продължи да насърчава обмена на информация относно най-добрите практики за опростяването на политиката на ЕС в областта на околната среда в държавите-членки, като например:
- използването на информационни технологии за намаляване на административната тежест;
- опростяването и съчетаването на режимите за разрешителни и лицензиране, като в същото време се гарантират екологични и здравни стандарти;
- опростяването и съчетаването на изискванията за наблюдение и отчитане, в т.ч. основания на риск подход, като в същото време се гарантират прозрачност, ефективно прилагане и привеждане в действие.
ПРОЦЕДУРА
Заглавие
Стратегия за опростяване на регулаторната среда
Номер на процедура
2007/2096(INI)
Водеща комисия
JURI
Подпомагаща(и) комисия(и),
Дата на обявяване в заседание
ENVI 26.4.2007
Засилено сътрудничество
Дата на обявяване в заседание
Докладчик(ци)
Дата на назначаване
Miroslav Ouzký 27.3.2007
Заместен(и) докладчик(ци)
Разглеждане в комисия
7.5.2007
5.6.2007
Дата на приемане
5.6.2006
Резултат от окончателното гласуване
+:
–:
0:
52
0
0
Членове на ЕП, присъстващи на окончателното гласуване
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Liam Aylward, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Hiltrud Breyer, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jill Evans, Karl-Heinz Florenz, Matthias Groote, Jens Holm, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Alexandru-Ioan Morţun, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Antonyia Parvanova, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Guido Sacconi, Daciana Octavia Sârbu, Karin Scheele, Carl Schlyter, Richard Seeber, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Glenis Willmott
Заместник(ци), присъстващ(и) на окончателното гласуване
Alfonso Andria, Iles Braghetto, Kathalijne Maria Buitenweg, Umberto Guidoni, Erna Hennicot-Schoepges, Miroslav Mikolášik, Alojz Peterle
Заместник(ци) (чл. 178, пар. 2), присъстващ(и) на окончателното гласуване
Забележки (данни, на разположение само на един език)
ПРОЦЕДУРА
Заглавие
Стратегия за опростяване на регулаторната среда
Номер на процедура
2007/2096(INI)
Водеща комисия
Дата на обявяване в заседание на разрешението
JURI 26.4.2007
Подпомагаща(и) комисия(и),
Дата на обявяване в заседание
TOUTES 26.4.2007
Неизказано становище
Дата на решението
AFET 8.5.2007
DEVE 5.6.2007
INTA 7.5.2007
BUDG 23.5.2007
CONT 3.5.2007
ECON 24.1.2007
EMPL 13.12.2006
ITRE 7.6.2007
IMCO 7.5.2007
TRAN 21.11.2006
REGI 2.5.2007
AGRI 12.4.2007
PECH 29.5.2007
CULT 7.5.2007
LIBE 21.5.2007
AFCO 26.4.2007
FEMM 7.5.2007
PETI 25.6.2007
Докладчик(ци)
Дата на назначаване
Giuseppe Gargani 18.12.2006
Разглеждане в комисия
3.5.2007
25.6.2007
Дата на приемане
25.6.2007
Резултат от окончателното гласуване
+ :
– :
0 :
16
0
0
Членове на ЕП, присъстващи на окончателното гласуване
Bert Doorn, Cristian Dumitrescu, Giuseppe Gargani, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Othmar Karas, Klaus-Heiner Lehne, Manuel Medina Ortega, Hartmut Nassauer, Francesco Enrico Speroni
Заместник(ци), присъстващ(и) на окончателното гласуване
Sharon Bowles, Luis de Grandes Pascual, Kurt Lechner, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Gabriele Stauner, József Szájer, Jacques Toubon
Дата на внасяне
2.7.2007
