4.5.2011 B7-0293/2011 ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА РЕЗОЛЮЦИЯ внесено вследствие на въпрос с искане за устен отговор B7‑0214/2011
съгласно член 115, параграф 5 от Правилника на дейността
относно споразумение за свободна търговия между ЕС и Индия
Franziska Keller
,
Yannick Jadot
,
Karima Delli
,
Judith Sargentini
,
Raül Romeva i Rueda
от името на групата Verts/ALE
PE465.599v01-00 B7‑0293/2011 Резолюция на Европейския парламент относно споразумение за свободна търговия между ЕС и Индия
Европейският парламент,
– като взе предвид своята резолюция от 26 март 2009 г. относно споразумение за свободна търговия между ЕС и Индия ( 2008/2135(INI) ),
– като взе предвид оценката на въздействието на търговията върху устойчивото развитие по отношение на Споразумението за свободна търговия между ЕС и Република Индия от 18 май 2009 г. и документа за позицията на службите на Комисията относно посочената оценка от март 2010 г.,
– като взе предвид решението на Световната търговска организация (СТО) относно Споразумението относно свързаните с търговията аспекти на правата на интелектуалната собственост (ТРИПС) и общественото здраве, прието на 29 ноември 2005 г.,
– като взе предвид заключенията на Съвета относно ролята на ЕС в световното здравеопазване, по-специално параграф 16, буква а) и параграф 18, буква в) от тях,
– като взе предвид заключенията на Съвета относно съгласуваността на политиките за развитие,
– като взе предвид своята резолюция от 12 юли 2007 г. относно споразумението ТРИПС и достъпа до лекарствени продукти,
– като взе предвид своята резолюция от 6 април 2011 г. относно бъдещата европейска политика в областта на международните инвестиции,
– като взе предвид актуализираните насоки на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) за многонационалните предприятия и тристранната декларация на Международната организация на труда (МОТ) за принципите относно многонационалните предприятия и социалната политика,
– като взе предвид член 207, параграф 3 и членове 208 и 218 от Договора за функционирането на Европейския съюз,
– като взе предвид член 115, параграф 5 и член 110, параграф 2 от своя правилник,
A. като има предвид, че през последното десетилетие ЕС се ангажира с все по-голям брой двустранни търговски преговори с различни страни; като има предвид, че през 2007 г. ЕС започна преговори за споразумение за свободна търговия с Индия, което има за цел да бъде най-важното споразумение за свободна търговия, договаряно от ЕС до момента, и което обхваща разпоредби за значителна либерализация на стоките и услугите и за включване, наред с други въпроси, на техническите бариери пред търговията, санитарните и фитосанитарни мерки, инвестициите, конкуренцията, правата върху интелектуалната собственост и обществените поръчки,
Б. като има предвид, че Индия се смята за развиващата се държава с по-високи доходи, с много неравномерно разпределение на богатството и доходите, все още огромен брой хора, живеещи под прага на бедността, и групи, подложени на силна дискриминация, като например далитите и адивасите; като има предвид, че както се посочва в Доклада за човешкото развитие на Програмата на Организацията на обединените нации за развитие за 2007/2008 г., Индия заема 128-мо място по индекса на човешко развитие (от 177 държави), с най-голям брой бедни хора от всички държави в света, като 35 % от населението на Индия живее с по-малко от 1 щатски долар на ден, а 80 % – с по-малко от 2 щатски долара на ден; като има предвид, че Индия заема 62-ро място по индекса на човешка бедност за развиващи се държави измежду 108 развиващи се държави, за които е изчислен индексът; като има предвид, че Индия заема 129-о място в списъка на държавите, що се отнася до дохода на глава от населението; като има предвид, че Индия е с един от най-високите проценти на използване на детски труд;
В. като има предвид, че отношенията между ЕС и Индия в областта на търговията със стоки понастоящем са обект на схемата на Общата система за преференции (GSP), чието прилагане следва да бъде прекратено единствено в полза на друг режим, ако прерогативите на двете страни по отношение на насочеността на вътрешната политика и законодателството се запазят,
Г. като има предвид, че целта на споразумението за свободна търговия следва да бъде постигането на значителен прираст на благосъстоянието и на двете страни от гледна точка на намаляването на бедността и на обедняването, намаляването на различията между бедни и богати, достъпа до здравеопазване, образованието, равенството между половете, правата на човека и добрите условия на живот, смекчаването на последиците от изменението на климата, прекратяването на изчерпването на ресурсите, предпазването на финансовия сектор от неограничен капитализъм и създаването на условия за стабилни системи в областта на енергетиката и транспорта, както и намаляването на отпадъците и тяхното управление, по-специално на причиняващите силно замърсяване електронни отпадъци,
Д. като има предвид, че възложената от Европейската комисия оценка на въздействието върху устойчивото развитие от 2008 г. разкри неубедителни данни по отношение на растежа след сключването на споразумението за свободна търговия между ЕС и Индия, а именно допълнителен ръст от 0,3 % на икономиката на Индия в краткосрочен план и ръст от 1,6 % в дългосрочен план, като същевременно по отношение на ЕС не се наблюдава прираст на благосъстоянието, както и нарастващ натиск върху редица други области, като например равнища на емисиите, замърсяването на въздуха и климата; има предвид, че вниманието в оценката на въздействието върху устойчивото развитие за 2008 г. беше насочено основно към растежа на БВП и не обхваща важни глави като предвидимото въздействие върху правата на човека и общественото здраве; като има предвид, че оценката на въздействието върху устойчивото развитие за 2008 г. не отчита въздействието на споразумението за свободна търговия върху сивия сектор на икономиката на Индия, включващ 90 % от икономиката на Индия и 96–97 % от всички работещи жени;
Е. като има предвид, че новото споразумение между ЕС и Индия не следва да възпрепятства регионалната интеграция и не следва да изключва съседните страни, попадащи в обхвата на съществуващите преференциални режими на ЕС (GSP и GSP+), и по този начин да дестабилизира този вече разтърсен от конфликти регион,
Ж. като има предвид, че споразумението за свободна търговия не следва по никакъв начин да излага на риск по-нататъшния стремеж към основана на правила многостранна търговска система като най-подходяща рамка за лоялна и справедлива търговия,
З. като има предвид, че споразумението за свободна търговия между ЕС и Индия не следва по никакъв начин да възпрепятства страните да се възползват в пълна степен от Декларацията от Доха относно споразумението ТРИПС и общественото здраве, приета от Световната търговска организация на 14 ноември 2001 г.; като има предвид, че всички страни следва да бъдат свободни да използват всички подходящи предпазни мерки и възможности за гъвкавост, предвидени в споразумението ТРИПС, за да насърчават достъпа до лекарствени продукти на достъпни цени, и не следва, като задължение в рамките на споразумение за свободна търговия, да бъдат задължени да въвеждат по-строги равнища на защита на интелектуалната собственост, отколкото предвидените съгласно ТРИПС, което може да забави конкуренцията в областта на генеричните лекарства и да накърни използването на предпазни мерки и възможности за гъвкавост съгласно ТРИПС,
И. като има предвид, че успехът и устойчивостта на здравните програми зависят в значителна степен от продължаващото наличие на качествени генерични лекарства на ниска цена; като има предвид изключително важната роля на Индия като доставчик на такива продукти и като има предвид доказаното отрицателно въздействие на предвидените в ТРИПС+ правила в областта на интелектуалната собственост върху наличието на генерични лекарства,
Й. като има предвид, че Индия не е подписала Договора за неразпространение на ядреното оръжие; като има предвид, че Групата на ядрените доставчици вдигна ембаргото върху ядрената търговия от страна на Индия;
К. като има предвид, че преговорите за споразумение от мащаба на споразумение за свободна търговия следва да включват всички компетентни генерални дирекции на Комисията, като например ГД „Търговия“, „Развитие и сътрудничество“, „Околна среда” и „Здравеопазване и потребители“,
1. счита, че търговската политика на ЕС следва преди всичко се стреми към укрепване на основаната на правила многостранна търговска система; поради това настоява, че всяко двустранно търговско споразумение трябва да е подчинено на тази обща цел; призовава ЕС и Индия да прилагат предпазлив подход на всеки етап от преговорите за двустранно споразумение за свободна търговия и да не се впускат в сделка, която би могла да изложи големи общности на по-голямо неравенство, изменение на климата и загуба на свобода на действие в политиките; настоява, че споразумението за свободна търговия не следва да поставя предварителни условия за законодателни промени нито в Европа, нито в Индия;
2. напомня на преговарящите, че в споразумението за свободна търговия либерализацията е реципрочна и оказва въздействие върху двете страни, особено върху тези сектори, които – поради причини, определени от търговската и икономическата политика на всяка от страните – са били защитени от основните конкуренти на международно равнище, като например обществените поръчки и секторите на редица услуги, включително правните кантори и счетоводството;
3. изразява загриженост във връзка с образуването на международни монополи, което се дължи на либерализация без определяне на подходящи правила;
Относно инвестициите
4. е разтревожен във връзка с това, че Комисията не изчака ЕП да приеме своя доклад относно бъдещата политика в областта на инвестициите, преди да представи на Съвета проектомандата за преговори за глава относно защитата на инвестициите, и очаква задълбочени консултации относно мандата, както и по време на преговорите, като средство да се осигури по подходящ начин участието на Парламента при изграждането на бъдещата политика на ЕС в областта на инвестициите;
5. е разтревожен във връзка с това, че проектомандатът на Комисията за преговори с Индия в областта на инвестициите, и по-специално неговата тясна цел, широкото определение на понятието „инвестиция“, неуточненото използване на стандартите за защита, включването на защитна клауза, премълчаването на социалните и екологичните стандарти и предложените дребни промени в режима за уреждане на спорове са в противоречие с резолюцията на Парламента относно бъдещата политика на ЕС в областта на инвестициите, която призовава корпоративната социална отговорност да бъде основен елемент от всяка глава относно инвестициите, за ясни определения на понятията „инвеститор“ и „стандарти за защита на инвеститорите“, за оценка на защитната клауза и за промяна на режимите за уреждане на спорове, така че страните да имат възможност за обжалване, инвеститорите да имат задължение за изчерпване на средствата за правна защита на местно равнище и засегнатите трети страни имат възможност за използване на становища amicus curiae ;
6. поради това изисква от Комисията да приведе своя мандат в областта на инвестициите в съответствие с позицията на Парламента, като предвиди ясно определение за „инвестиция“, като изключи нематериалните активи, като например интелектуална собственост или репутация, като уточни стандартите за защита на инвеститорите, като включи социални и екологични стандарти, като направи предложения за значителни промени на практиките за уреждане на спорове в областта на инвестициите, като включи изрична разпоредба относно правото на регулиране и като подчертае, че целта на споразумението за свободна търговия с Индия е насърчаване на инвестиции, които са устойчиви, съобразени са с околната среда и насърчават условия на труд с добро качество;
7. призовава Комисията да гарантира, че разпоредбите за защита на инвестициите и интелектуалната собственост не накърняват възможността на страните да издават задължителни лицензи или да водят други политики в областта на общественото здравеопазване и да регулират в интерес на обществото, или да прилагат други възможности за гъвкавост, включени в споразумението ТРИПС, като например изключения по отношение на съдебните нареждания или ограничения на правната защита (член 44);
8. призовава Комисията да изключи от споразумението механизма за уреждане на спорове между инвеститори и държавата, тъй като той дава право на инвеститорите от другата страна да предприемат правни действия на международно равнище срещу правителствата на Индия или на държавите от ЕС, а същевременно националните инвеститори имат достъп само до националните съдилища както в ЕС, така и в Индия, и тъй като той би могъл да накърни инициативи на политиката в цяла Европа, от местно до европейско равнище, които касаят свързаното с околната среда, социалното или данъчното законодателство, а европейските данъкоплатци да бъдат изложени на риск да платят милиони евро за съдебни разноски;
9. изразява загриженост във връзка с предложението на Комисията да наложи изисквания по отношение на изпълнението, надхвърлящи изискваното в рамките на СТО, с което рискува да попречи на опитите на Индия за насърчаване на индустриализацията и развитието чрез задължения, наложени на чуждестранните инвеститори, като например използването на местна работна ръка и ресурси или задължителния трансфер на технологии;
10. изразява загриженост във връзка с предложението на Европейската комисия за свободно прехвърляне на капитали, свързани с инвестиции, което би могло да ограничи способността както на Индия, така и на ЕС за упражняване на контрол върху капитала и прилагане на други ограничения с цел предотвратяване и смекчаване на финансови кризи и е в разрез с решението на Съда на ЕС, което обяви подобни клаузи в двустранни договори в областта на инвестициите в противоречие с правото на ЕС;
Относно услугите
11. застъпва се за предпазлив подход по отношение на либерализацията на услугите; счита, че положителният списък е най-удобният инструмент по отношение на услугите, и призовава Комисията да изключи от процеса на либерализация обществените услуги, като например снабдяването с питейна вода; предупреждава срещу възприемането на агресивен подход по отношение на правните, счетоводните, финансовите и свързаните с търговията на дребно услуги; очаква от Комисията да представи уверение, че спекулативните финансови инструменти също са изрично изключени от обхвата на споразумението;
Относно автомобилната промишленост
12. също така се застъпва за благоразумен подход в автомобилния сектор; признава правото на Индия на настоящия етап на развитие да защитава своята зараждаща се автомобилна промишленост; призовава Комисията да определи ясно промишлената стратегия на ЕС в автомобилния сектор, преди да отвори пазара на автомобили в ЕС за чуждестранни производители; призовава и двете страни да развиват техническо сътрудничество за развитие на видове транспорт, които са по-устойчиви, отколкото индивидуалното използване на автомобили в гъсто населени области като градските центрове в Индия, включително по-добър достъп до пазара на компоненти за електрически превозни средства;
Относно обществените поръчки
13. призовава Комисията да зачита подфедералната структура на властта по отношение на възлагането на обществени поръчки в Индия и да спре да оказва натиск върху нея за отваряне на пазара на обществените поръчки; припомня, че за развиващи се държави като Индия ефективността на обществените поръчки е второстепенна цел на политиката, като обществените поръчки са преди всичко политически инструмент за разпределяне на публични приходи в съответствие с необходимостта от регионално сближаване и императивите за технологично развитие на местно равнище;
Относно правата върху интелектуалната собственост
14. приветства категоричния ангажимент на Индия за стабилен режим по отношение на правата върху интелектуалната собственост и за прилагане на възможностите за гъвкавост на ТРИПС и международното и националното законодателство с цел изпълнение на задълженията й в областта на общественото здравеопазване, особено във връзка с достъпа до лекарствени продукти; насърчава неговото прилагане и изпълнение на място, като същевременно се запазва достъпът до лекарствени продукти;
15. призовава Комисията и заинтересованите органи в Индия, в рамките на действията си за борба срещу фалшифицирането, и по-специално фалшифицираните лекарствени продукти, които са вредни за здравето на пациентите и фармацевтичния сектор, да определят точно това, което се отнася до продуктите с по-ниско качество и изисква предприемането на мерки в областта на общественото здравеопазване, и това, което е свързано с нарушаване на правата върху интелектуалната собственост, с цел предотвратяване на прекомерно разширяване на законодателствата, което би накърнило достъпа до лекарствени продукти;
16. призовава Комисията да изключи от споразумението текстовете, предвиждащи изключителност на данните; никоя от страните не следва да се задължава да променя съществуващата уредба, за да се осигури защита на данни от клинични изпитвания, изготвени от фармацевтични дружества с цел получаване на одобрение за пускане на пазара на нови лекарствени продукти; Индия по-специално не следва да е длъжна да въвежда каквито и да било условия за изключителност на данните, като се има предвид въздействието, което това би оказало върху достъпа до генерични лекарствени продукти в Индия и в развиващия се свят;
Относно селското стопанство и енергетиката
17. призовава страните да отчетат по по-добър начин въздействието от промяната на предназначението на земята върху качеството на земята и водата и върху работната сила, съставена основно от жени, поради мерки за либерализация; предупреждава за проблеми, свързани със семейното селско стопанство в сектора на млечните продукти както в Индия, така и в Европа;
18. припомня предвидимото увеличение на енергийните нужди, породено от увеличението на търговията, и приканва страните да съставят общ план за доставки на енергия на достъпни цени в съответствие с необходимостта от ограничаване на емисиите на парникови газове и на изменението на климата;
Относно ядрените въпроси
19. припомня, че като следствие от решението на Групата на ядрените доставчици от 2008 г. относно правилото за освобождаване за Индия, Китай предложи износ на подобни ядрени технология за Пакистан; изразява дълбоко съжаление във връзка с позицията, възприета от няколко европейски лидери през 2010 г. в подкрепа на предоставянето на пълно членство на Индия в Групата на ядрените доставчици, а именно от френския президент Саркози и германския канцлер Меркел; призовава държавите-членки да се откажат от идеята за членство на Индия в Групата на ядрените доставчици преди срещата на Групата в Нидерландия през юни 2011 г., тъй като това ще засили и формализира двойните стандарти и значително ще отслаби международните усилия в областта на неразпространението на ядрени оръжия и разоръжаването в съответствие с Плана за действие, одобрен на Конференцията за преглед на Договора за неразпространение на ядрени оръжия от 2010 г.; настоятелно призовава държавите-членки на ЕС да отменят решението от 2008 г. за освобождаване за Индия и да й предоставят право на членство в Групата на ядрените доставчици само в случай че страната подпише, ратифицира и прилага всички относими международни норми в областта на неразпространението на ядрени оръжия и разоръжаването, като например Договора за неразпространение на ядрени оръжия, Договора за всеобхватна забрана на ядрените опити и Договора за забрана на разпадащи се материали;
Относно оценката на въздействието върху устойчивото развитие и главата относно устойчиво развитие
20. подчертава, че търговската стратегия на ЕС трябва да се осъществява при пълно зачитане на принципите и целите на външната политика на Съюза и следователно трябва да допринася за насърчаването на устойчивото развитие, свободната и справедлива търговия, премахването на бедността и защитата на правата на човека, по-специално правата на детето;
21. отново заявява своето убеждение, че правно обвързващи клаузи относно правата на човека трябва да са включени във всички международни споразумения на ЕС, в това число ясен и точен механизъм за консултации по подобие на предвиденото в член 96 от Споразумението от Котону; подчертава факта, че същият подход на систематично включване следва да се приложи и при главите относно устойчивото развитие в тези споразумения;
22. изразява съжаление във връзка с ограничения обхват на съществуващите оценки на въздействието върху устойчивото развитие по отношение на споразумението за свободна търговия с Индия, и призовава да бъдат проведени бързо оценка/допълнителни проучвания по въпросите на правата на човека, правото на храна и общественото здравеопазване, сивата икономика на Индия и съвместимостта на предвидената либерализация с постигането на Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР);
23. изразява възмущение във връзка с факта, че оценките на въздействието върху устойчивото развитие не са взели надлежно под внимание това, че пазарът на труда в Индия е доминиран в изключително голяма степен от сивия сектор на икономиката, включващ почти изцяло работната сила от женски пол; предупреждава, че либерализирането на дистрибуторските услуги би могло да нанесе тежки вреди на основните структури за доходи на семействата и да изложи голяма част от населението на градските райони на по-голяма бедност; изисква извършването на нова оценка на въздействието върху този аспект преди приключването на главата относно услугите;
24. отново заявява своето убеждение, че една надеждна и приложима глава относно устойчивото развитие, която наред с другото съдържа изпълними ангажименти и предвижда сътрудничество по ключови въпроси от програма за опазване на околната среда и за достоен труд, с подходящи препратки към основните трудови стандарти на МОТ и многостранните споразумения в областта на околната среда, съчетана с общоприет механизъм за мониторинг, която не може да бъде намалена с цел постигане на ограничени ползи в други глави от споразумението, е едно от достиженията на правото на ЕС в рамките на споразуменията с трети страни и е неразделна част от целта;
25. отбелязва нарастващия брой на организациите на гражданското общество в Европа и Индия, които се оплакват във връзка с липсата на прозрачност и белязаните с пороци консултации в рамките на преговорите за споразумение за свободна търговия; отбелязва, че понастоящем Европейският икономически и социален комитет изглежда споделя тяхната загриженост; настоятелно призовава Комисията да се консултира с всички заинтересовани страни от обществото при равни условия и да провежда преговорите по прозрачен и приобщаващ начин;
26. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, на Комисията и на правителствата и парламентите на държавите-членки и на Индия.
