P6_TA(2007)0338
Политика в областта на финансовите услуги (2005–2010 г.) – Бяла книга
A6-0248/2007
Резолюция на Европейския парламент от 11 юли 2007 г. относно политика в областта на финансовите услуги (2005–2010 г.) – Бяла книга ( 2006/2270(INI) )
Европейският Парламент
, –
като взе предвид Бялата книга на Комисията относно политиката в областта на финансовите услуги 2005-2010 г. ( COM(2005)0629 ) (наричана по-нататък "Бяла книга на Комисията"),
–
като взе предвид изпълнението на Плана за действие относно финансовите услуги (FSAP) ( COM(1999)0232 ), приет от Комисията, и по-конкретно Директива 2003/6/EО на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2003 година относно търговията с вътрешна информация и манипулирането на пазара (пазарна злоупотреба) ОВ L 96, 12.4.2003 г., стр. 16.
, Директива 2004/39/EО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 година относно пазарите на финансови инструменти ОВ L 145, 30.4.2004 г., стр. 1. Директива, изменена с Директива 2006/31/ЕО (ОВ L 114, 27.4.2006 г. стр. 60).
(MiFID), Директива 2004/109/EО на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 2004 година относно хармонизиране изискванията за прозрачност по отношение на информацията за издателите, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар ОВ L 390, 31.12.2004 г., стр. 38.
, директивите за изискванията към капитала (CRD) (Директива 2006/48/EО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 година относно предприемането и осъществяването на дейност от кредитните институции (преработена) ОВ L 177, 30.6.2006 г., стр. 1. Директива, изменена с Директива 2007/18/ЕО на Комисията (ОВ L 87, 28.3.2007 г. стр. 9).
и Директива 2006/49/EО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 година относно капиталовата адекватност на инвестиционните посредници и кредитните институции (преработена) ОВ L 177, 30.6.2006 г., стр. 201.
и предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета относно упражняване на правата на глас от страна на акционери на дружества, чието седалище се намира в държава-членка и чиито акции са допуснати за търгуване на регулиран пазар ( COM(2005)0685 ),
–
като взе предвид работния документ на службите на Комисията – Доклад за напредъка на общия пазар на финансовите услуги за 2006 година,
–
като взе предвид Европейския кодекс за поведение за клиринг и сетълмент от 7 ноември 2006 година и предложението на Евросистемата за разработване на система за сетълмент на сделки с ценни книжа с пари на централните банки (Target 2 Securities) (наричан по-нататък "Кодекс за поведение"),
–
като взе предвид предложението на Комисията за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 92/49/ЕИО и Директиви 2002/83/ЕО, 2004/39/ЕО, 2005/68/ЕО и 2006/48/ЕО на Съвета относно процедурните правила и оценъчните критерии за пруденциална оценка на придобивания и увеличаване на дяловите участия във финансовия сектор ( COM(2006)0507 ),
–
като взе предвид доклада на Комитета по финансови услуги (FSC) относно финансовия надзор от февруари 2006 година (доклад Francq), публикуван на 23 февруари 2006 г.,
–
като взе предвид Втория междинен доклад на междуинституционалната група за надзор (МГН) на процеса "Lamfalussy", издаден на 26 януари 2007 г.,
–
като взе предвид доклада на Комитета на европейските регулаторни органи на пазари на ценни книжа (CESR) относно "надзорни инструменти за пазарите на ценни книжа на ЕС", (доклад "Himalaya"), публикуван на 25 октомври 2004 г.,
–
като взе предвид своята препоръка относно доклада Доклад на анкетната комисия по кризата в застрахователната компания "Equitable Life", приет на 19 юни 2007 г. Приети текстове, РА_TA(2007)0264.
,
–
като взе предвид своите резолюции от 15 януари 2004 г. относно бъдещето на хедж фондове и дериватите ОВ C 92 E, 16.4.2004 г., стр. 407.
от 28 април 2005 г. относно настоящия етап на интеграция на финансовите пазари на ЕС ОВ C 45 E, 23.2.2006 г., стр. 140.
и от 4 юли 2006 година относно консолидацията на индустрията за финансови услуги Приети текстове, P6_TA(2006)0294 .
,
–
като взе предвид член 45 от своя правилник,
–
като взе предвид доклада на Комисията по икономически и парични въпроси и становището на Комисията по правни въпроси ( A6-0248/2007 ),
1.
Поздравява Комисията за приноса на Плана за действие в областта на финансовите услуги за създаването на европейски капиталов пазар, който е водещ в световен мащаб, не на последно място благодарение на качеството и стабилността на финансовото си регулиране; приветства приоритетите от икономическо естество, които се съдържат в Бялата книга на Комисията, по-специално: консолидирането на финансовия европейски пазар, премахването на пречките за свободно движение на капитали, подобряване на надзора над финансовите услуги;
2.
Приканва държавите-членки да осигурят своевременното и последователно прилагане на Плана за действие в областта на финансовите услуги; призовава Комисията да наблюдава изпълнението му, а комитетите от ниво 3 - да подобряват непрекъснато последователността на прилагането му;
3.
Изразява загриженост относно факта, че процентът на транспониране на общностното законодателство от държавите-членки в определения срок е все още нисък и приканва към увеличаване на сътрудничеството между надзорните органи на държавите-членки;
4.
Приветства ангажимента на Комисията в подкрепа на последователното тълкуване на терминологията в различните държави-членки; приканва настойчиво Комисията да следи за съгласуването на новите изготвени предложения със съществуващата терминология, както на европейско, така и на световно ниво;
5.
Би приветствала по-задълбочено изследване на икономическите ефекти на мерките, предвидени в Плана за действие в областта на финансовите услуги, с оглед на Лисабонската стратегия и финансовите нужди на действителната икономика; изисква Комисията да възлага такива проучвания заедно с годишните си доклади за напредъка и надзора върху изпълнението, и препоръчва да се обърне специално внимание на въздействието от прилагането на мерките по Плана за действие в областта на финансовите услуги, особено върху страните,
относително
ползващи се от прилагането на този план, и върху размера на ползите за страните бенефициери, извлечени от консолидирането на финансовия пазар;
Пазарна концентрация
6.
Отбелязва висока пазарна консолидация във върховия сегмент от финансови услуги за големи дружества, регистрирани на фондовия пазар, най-вече одиторски фирми и агенции за кредитен рейтинг (CRA) ; приканва Комисията и националните органи в областта на конкуренцията да прилагат внимателно правилата на Общността за конкуренцията спрямо тези пазарни участници и да бъдат бдителни за всеки риск от неправомерна пазарна концентрация в предоставянето на услуги на големи регистрирани дружества; подчертава необходимостта от достъпни процедури за жалби и компенсации; изисква Комисията да отчете надлежно гледната точка на потребителите; подчертава също необходимостта от премахване на пречките за навлизащите на пазара нови участници, както и от премахване на законодателството, което облагодетелства традиционните оператори и текущите пазарни структури, при които конкуренцията е ограничена;
7.
Призовава настоятелно за изпълнение на препоръките, съдържащи се в доклада на анкетната комисия по кризата в застрахователната компания "Equitable Life" ( A6-0203/2007 );
8.
Изразява задоволство от неотдавнашното одобрение на реформата на член 19 от Директива 2006/48/ЕО посредством бъдещата директива относно пруденциалната оценка на придобиванията и увеличенията на дяловото участие във финансовия сектор и настоятелно призовава Комисията да продължи със своите действия, целящи премахването на пречки за трансгранични сливания и придобивания, както бе установено в Работния документ на Комисията относно трансграничното консолидиране на финансовия сектор на ЕС ( SEC(2005)1398 ) и резолюцията на Парламента от 4 юли 2006 г. година относно консолидацията на индустрията за финансови услуги,
9.
Настоятелно подчертава необходимостта за агенциите за кредитен рейтинг от прозрачност на цените и отделяне на рейтинговите от помощните дейности, както и от изясняване на критериите за оценка и бизнес моделите; подчертава, че агенциите за кредитен рейтинг играят обществена роля, например в Директивата за изискванията към капитала (CRD), и следователно следва да отговарят на същите високи стандарти за достъпност, прозрачност, качество и надеждност, изисквани от регулираните икономически субекти като банките; настоятелно призовава Международната организация на комисиите по ценни книжа (IOSCO) и Комитета на европейските регулатори на ценни книжа (CESR) да продължават да контролират внимателно съобразеността на агенциите за кредитен рейтинг с Кодекса за поведение на IOSCO; би приветствал появата на европейски участници в сектора на агенциите за кредитен рейтинг;
10.
След прилагането на MiFID очаква засилена конкуренция между платформите за търговия и финансовите посредници, но също така и повишена консолидация на фондови борси; вярва в необходимостта от засилено трансатлантическо сближаване на правилата на финансовите пазари и надзорните практики, без при това да се омаловажава подходът, основаващ се на принципи, и като се избегне налагането на извънтериториални правила; подчертава, че доброто управление е задължително и че влиянието на потребителите и правата на работниците, заети в този отрасъл, не трябва да се подкопават чрез промени в собствеността;
11.
Приканва Комисията да проучи кои мерки са най-подходящи за насърчаване на лоялността на акционерите и на дяловото участие на служителите, с оглед балансиране на интересите на различните заинтересовани страни;
12.
Въпреки че призовава за напредък при отстраняването на останалите пречки, установени в доклада на група "Giovannini'относно трансграничните клирингови и сетълмент споразумения в Европейския съюз от ноември 2001 г., настоятелно подчертава необходимостта от подобряване на следпазарната инфраструктура, както с оглед на прозрачността на цените и конкуренцията, така и с оглед на обществения интерес в сигурността на сетълмента; приветства напредъка в прилагането на Кодекса за поведение, който ще обслужва тези цели и също така ще поддържа член 34 от MiFID в изискването фондовите борси да предоставят на всички свои клиенти възможността да избират системата за сетълмент, посредством която искат да уреждат своите операции в случай на трансгранични операции с акции; възнамерява да изследва внимателно развитието на събитията, свързани с Кодекса за поведение, както и проекта TARGET2-Securities в този контекст, като подчертава необходимостта от управление и надзор за превъзмогването на конфликти на интереси; призовава Съвета и Комисията да стартират незабавно инициативите, необходими за пълното премахване на пречките под контрола на публичния сектор и свързани с правните и данъчни пречки, установени в доклада на група "Giovannini", и в областите, които не са обхванати от Кодекса за поведение;
13.
Посочва нарастващото влияние на гласуващите като пълномощници посредници и финансовите посредници, опериращи с имущество на потребителите посредством системи за непряко участие; моли Комисията да извърши оценка на възможните рискове от пазарно доминиране, пазарна злоупотреба и конфликти на интереси на такива посредници и да наблюдава внимателно ефектите от предстоящата директива относно упражняване на правата на глас от страна на акционери на дружества; насърчава по-широко използване на съвременните програмни решения, като по този начин се окуражи отстраняването на посредниците и прекият достъп на крайния инвеститор до пазара;
14.
Признава високия дял на дружествата за финансови услуги в новите държави-членки, които са изцяло или частично чуждестранна собственост, както признава и е загрижен, че без подходящо изпълнявано сътрудничество може да се затрудни ефективният надзор и контрол от надзорните органи в тези страни, и отчитането на легитимните интереси и потребности на новите държави-членки играят често незначителна роля в стратегиите на намиращите се в чужбина главни управления на дружествата майки;
15.
Иска от Комисията да извърши оценка на данните относно функционирането на върховия сегмент на пазара на големи операции по сливане и придобиване и сделки с частен капитал и съпътстващите дейности по поемане на емисии и отпускане на заеми; силно приветства завишената бдителност на надзорните органи при ясни случаи на манипулиране на пазара, търговия с вътрешна информация или изпреварващи действия ("front-running"); приканва Комисията да си сътрудничи с регулаторните органи на САЩ с цел да се провери дали необходимите предпазни мерки, като вътрешните кодекси за поведение и "китайските стени", са достатъчни за постигането на подходящо ниво на корпоративно управление и пазарна прозрачност и за управлението на конфликти на интереси;
16.
Подчертава необходимостта да се осигури независимост на финансовите анализатори и на лицата, които осигуряват данни за финансовия пазар, чрез прозрачни структури за финансиране; настоятелно призовава Комисията да предприеме действия спрямо въпросите, останали нерешени от Директива 2004/72/ЕО Директива 2004/72/ЕО на Комисията от 29 април 2004 г. за прилагане на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и Съвета относно прилагането на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на възприетите пазарни практики, определянето на вътрешна информация по отношение на дериватните продукти, изготвянето на списъци на вътрешни лица, уведомяването за транзакциите на управителите и уведомяването относно подозрителни транзакции (ОВ L 162, 30.4.2004 г., стр. 70).
и MiFID по отношение на разликата между "финансов анализ" и "друга информация";
Алтернативни инвестиционни средства
17.
Е напълно запознат с рязкото покачване на алтернативните инвестиционни средства (хедж фондове и инвестиционни фондове с частен капитал); признава, че те осигуряват ликвидност и диверсификация на пазара и създават възможност за подобряване на ефикасността на корпоративното управление, но също така споделя загрижеността на някои централни банки и надзорни органи, че те също така може да предизвикат системен риск и високи нива на експозиция на други финансови институции;
18.
Призовава Комисията да открие дебат за хеджфондовете, за да е подготвена за международните и европейски дискусии;
19.
Приветства скорошните проучвания на Комисията относно хедж фондовете и инвестиционните фондове с частен капитал, но изразява съжаление, че те са били съсредоточени единствено върху пречките за растежа на такива фондове, приканва Комисията да наблюдава всички евентуални празноти в политиката; изтъква необходимостта от работа в конкретните сектори от страна на регулаторите на такива фондове, в т.ч. Комитета на европейските регулатори на ценни книжа (CESR) и Международната организация на комисиите по ценни книжа (IOSCO) и на компетентните органи на пазари, където такива фондове са широко разпространени, като това се разглежда като част от диалога между ЕС и САЩ; иска по-широкообхватен и по-критичен подход към пазарната злоупотреба; приканва Комисията да прегледа различията между режимите на държавите-членки за достъп на крайните потребители до алтернативни инвестиции и по-конкретно да определи подходящите квалификации за дистрибутори на такива продукти до дребните инвеститори;
20.
Приканва Комисията да извърши оценка на качеството на надзора в офшорните зони и да засили сътрудничеството с надзорните органи в територии под тяхна юрисдикция; възнамерява да обедини усилията си с тези на Комисията по финансовите услуги на Камарата на представителите на Конгреса на САЩ за проучванена данъчни мерки за отговор на нежеланото изтичане на капитал към места, считани за данъчен рай;
21.
Приветства актуализирания доклад на Форума за финансова стабилност от 19 май 2007 г. относно индустрията с хедж фондове; приветства, по-конкретно, препоръките в доклада, целящи справяне със системния риск и с оперативните рискове, свързани с дейността на хедж фондовете; призовава към засилено сътрудничество и обмен на информация между надзорните органи на финансови институции с цел прилагане на тези препоръки и разпространение на добри практики, така че да се подобри устойчивостта на системни шокове; също така приканва настоятелно кредитори, инвеститори и органи на властта да останат бдителни и да преценяват по подходящ начин възможните рискове, които представляват хедж фондовете за контрагента;
Достъп до финанси в сегмента търговия на дребно
22.
Отбелязва, че трансграничната интеграция на финансовите пазари, свързани с търговията на дребно на ЕС, е по-слаба, отколкото търговията на едро; отбелязва, че потребителите все още използват физически присъстващите институции повече, отколкото виртуалните такива, и отбелязва преобладаващо вътрешната финансова структура; предупреждава обаче за опасността от просто "ремонтиране" на националните традиции за защита на потребителите и на правните системи чрез прилагане на универсално (на принципа "един размер за всички") хармонизиране; споделя становището, че националните традиции за защита на потребителите не трябва да бъдат тълкувани по начин, който способства новите конкуренти да бъдат възпрепятствани на вътрешния пазар; подчертава необходимостта от добре функциониращ вътрешен пазар за финансови услуги; отбелязва важността на посредниците за осигуряване на конкуренция на вътрешните европейски пазари; изтъква ползата от открити и плуралистични структури на европейския банков пазар, които да посрещнат разнообразните и еволюиращи нужди на потребителите;
23.
Предпочита по-съсредоточен подход, насочен към фактическите пречки, пред които са изправени мобилните трансгранични потребители; насърчава финансовата индустрия да разработи пилотни общоевропейски финансови продукти като пенсии, ипотеки, застрахователни продукти или потребителски кредит, и приканва Комисията да предприеме подготовка на подходяща и реалистична рамка за регулиране и надзор, що се отнася до договорното право, данъчното облагане, потребителските кредити и защита на потребителите, така че тези продукти, които да позволяват пренос и да са взаимно признати в Европейския съюз, да създават още по-добри условия за трансгранична трудова мобилност на един интегриран общ пазар;
24.
Подчертава необходимостта от еднакво обезпечение за еднакви рискове, профилни и бизнес стратегии на общия европейски пазар на финансови продукти и от съответно формулиране на изискванията за собствен капитал; посочва, че с цел прозрачността и защитата на потребителите трябва да се възпрепятства конкуренция между държавите-членки по отношение на най-ниския стандарт за надзор и обезпечение;
25.
Споделя загрижеността, изразена в точка 1.2.3 от приложения към Зелената книга на Комисията общ документ относно разширяване на Европейската рамка за инвестиционни фондове ( SEC(2005)0947 ), по отношение на възникването в някои държави-членки на гаранционни фондове без подходящи изисквания за капиталова адекватност, тъй като в тази област защитата на потребителите е недостатъчна; следователно, призовава Комисията в интерес на ефективната защита на потребителите да отстрани европейските регулаторни празноти в областта на гаранционните фондове чрез определяне на подходящи изисквания за капиталова адекватност на гаранционните фондове, като в същото време спазва принципа за строга равностойност на изискванията в областта на надзора - както в качествено отношение, във връзка със стандартите за управление на риска, така и в количествено, във връзка с изискванията за собствен капитал ("same risk, same capital");
26.
Отбелязва секторното разследване на банкирането на дребно и системите за картово разплащане, което разкри няколко области, в които се има нужда от подобрение; приветства бъдещата директива за платежните услуги, от която се очаква да донесе по-добри условия за конкуренция в тези области; предупреждава обаче, че отварянето на съществуващите несъвършени системи не трябва да води до ситуация, в която високото ниво на пазарна консолидация би могло да създаде нови несъвършенства и ценови ограничения, които биха навредили на общата структура на финансовата система на европейската икономика, на качеството на местните услуги и на възможностите за МСП да получат финансиране, съобразено с техните нужди; взел е под внимание необходимостта от открит достъп до кредитните регистри и платежни системи и иска по-нататъшно изясняване на конкретните следващи мерки, които ще се предприемат в това отношение;
27.
Би приветствал, като взема предвид и текущото положение по отношение на системата SWIFT, появата на собствена система на банковите карти в Европейския съюз;
28.
Подчертава, че двата изграждащи компонента на Единната европейска платежна зона (SEPA), а именно кредитни трансфери и директни дебити, ще влязат в сила през 2010 г.; отбелязва, че Третият стълб, рамката на картите, ще влезе в сила след 2008 г.; отбелязва, че бъдещата Директивата за платежните услуги се очаква да доведе до навлизане на нови доставчици на услуги, като например субекти на пазара на дребно, субекти, извършващи парични преводи и мобилни оператори, в тази стопанска област; ще следи дали вследствие на това разходите междубанковите такси и трансграничните операции на дребно ще спаднат значително;
29.
Изразява загриженост от факта, че изборът на потребителя често е ограничен до продукти на дребно на финансовите групи, които работят на вътрешния пазар; подчертава важността да се разделят различните услуги, предоставяни на потребителите и призовава на клиентите да се разкрива верижната стойност на разходите, с цел въвеждане на повече прозрачност и осигуряване на равностойни условия на конкуренция;
30.
Настоятелно призовава Комисията да поднови инициативата, целяща да придаде на взаимоспомагателните дружества европейски статут в съответствие с резолюцията си от 16 май 2006 г. относно оценката на законодателните предложения, които са в процес на разглеждане от Законодателя ОВ С 297 Е, 7.12.2006 г., стр. 140.
;
31.
Признава предизвикателството във връзка със застаряването на населението; подчертава положителните страни на колективните професионални пенсии от втория стълб като допълнение към съответните пенсионни схеми на принципа на солидарността от първия стълб и одобрява Директива 2003/41/EC на Европейския парламент и на Съвета от 3 юни 2003 година относно дейностите и надзора на институциите за професионално пенсионно осигуряване ОВ L 235, 23.9.2003 г., стр. 10.
като специфична регулаторна рамка за пенсионни фондове; приканва Комисията да проучи възможността, в рамките на по-доброто регулиране и с цел да се насърчи надзорното сближаване в целия Европейски съюз и да се предотврати неравното третиране на участници на пазара и нарушаването на конкуренцията, да допълни гореспоменатата директива с хармонизирана рамка за платежоспособността на пенсионните фондове, съобразена с подхода на режима Solvency ІІ, за да се предвидят усъвършенствани техники за управление на риска, както и възпиращи регулаторния арбитраж фактори, посредством определяне на еднакви надзорни изисквания, както от гледна точка на качеството, т.е. на стандартите за управление на риска, така и на количеството, т.е. на капиталовите изисквания ("same risk, same capital"), при отчитане на специфичните елементи на професионалното пенсионно осигуряване; отново изтъква, че такава законодателна рамка трябва да бъде подкрепяна с координирано данъчно облагане, особено по отношение на данъчната основа;
32.
Отбелязва, че твърде много граждани на ЕС са изключени от основни финансови услуги; стига до извода, че добре функциониращите основни финансови услуги следва да останат на разположението на всеки гражданин на ЕС и достъпни за него; иска от Комисията да извърши проучване относно достъпността на услуги, като например банкови сметки, банкомати, разплащателни карти и кредити на ниска цена и да насърчава най-добрите практики и опита, изградени от финансовите институции за предоставяне на такива основни услуги;
33.
Подкрепя резултатите от секторното проучване в областта на банкирането на дребно, че споделянето на данни за кредити има по-скоро положителни икономически ефекти, като увеличава конкуренцията и облагодетелства новите участници на пазара чрез намаляване на информационната асиметрия между банката и потребителя, действа като способ за налагане на дисциплина на кредитополучателите, намалява проблемите на неблагоприятния подбор и стимулира мобилността на потребителите; счита, че предоставянето на достъп както до положителните, така и до отрицателните кредитни данни може да играе ключова роля в подпомагането на потребителите да получат достъп до кредит и да се борят с финансовото изключване;
34.
Съобщава за появата на фирми, предлагащи специфични финансови услуги за мигрантски групи, които осъществяват техните финансови преводи и развиват система на банкиране, по-специално ислямската такава; настоява изискванията, прилагани спрямо операторите в тази нова ниша, да бъдат строги, без това да доведе до преминаването на последните в сивата икономика, където изобщо не е възможен контрол; приканва Европейския съюз, специално в отношенията си със страните, от които произхождат работници мигранти, да сътрудничи с компетентните местни икономически и парични органи;
35.
Приветства засилващото се внимание към осигуряването на микрокредитиране като принос в областта на самонаемането и учредяването на нови фирми, например дейностите на Генерална дирекция "Регионална политика" и програма "Група" "JEREMIE" на Европейската инвестиционна банка; изисква правилата от Базел да бъдат адаптирани за целите на микрокредитните портфейли и да бъдат ограничени често прекомерните разходи по малките заеми; настоятелно призовава Комисията, заедно с различните й генерални дирекции, да изготви план за действие в областта на микрофинансирането, да координира различните мерки на политика и да използва оптимално най-добрите практики в и извън Европейския съюз;
Финансова грамотност и принос на потребителите за изграждането на политиката
36.
Изразява увереност, че за създаването на европейски интегриран финансов пазар не е достатъчно само да се предостави на потребителите по-голям избор; подчертава, че финансовата грамотност трябва да бъде по-активно насърчавана и достъпът до подходяща информация и обективни инвестиционни съвети е от съществена важност; на мнение е, че принципи като гарантирането на най-добро изпълнение и провеждането на изпитания за съответствие при предоставяне на инвестиционни услуги следва да представляват основата за регулиране на доставчиците на услуги в тази област;
37.
Подкрепя силно инициативите на Комисията за подобряване на способностите в боравенето с финансови услуги и приканва Комисията и държавите-членки да засилят усилията си за създаване на специфични програми и уеб-сайтове, при което трябва да бъдат включени засегнатите предприятия; настоятелно призовава също така да превърнат това в неразделна част от основното образование;
38.
Приветства създаването на Потребителска група по финансови услуги и опитите да се привлекат представители на потребителите в експертни групи и консултации; отбелязва, че въпреки това гласът на ползвателите и крайните потребители, като например малки и средни предприятия (МСП), остава далеч след този на финансовата индустрия; препоръчва създаването на европейски бюджетен ред за финансиране на придобиването на експертни познания в областта на финансовите пазари от потребители и организации на малки и средни предприятия, за да се поддържат процесите на консултации на Плана за действие в областта на финансовите услуги;
39.
Призовава предприятията да дадат своя принос към защитата на потребителите чрез разбираеми, лесни за боравене продукти, както и стегнати и удобни за потребителите информации;
По-добро регулиране
40.
Изразява ангажираност към целите на по-доброто регулиране, основаващо се на внимателни, независими и професионално извършвани оценки на въздействието, и подчертава, че такива оценки, както и основаващите се на тях политически решения не следва да се вземат само въз основа на финансовите аспекти, но следва надлежно да отчитат съответно социални, обществени, екологични, културни и други аспекти на обществения интерес;
41.
Отбелязва, че един от приоритетите на по-доброто регулиране се отнася до правния аспект, а именно до "реализиране, зачитане и последователна оценка на съществуващата законодателна рамка и стриктно прилагане на принципите на подхода "по-добро законотворчество" във всяка бъдеща инициатива";
42.
Счита, че консултациите на страните участници следва да продължават да играят ключова роля и подчертава, че трябва да бъдат достатъчно организирани в посока на процеса за вземане на решения, така че становищата да бъдат взети ефективно под внимание; изисква от Комисията да продължи да публикува отговорите на консултациите им така, че да гарантира прозрачност на процеса;
43.
Отбелязва, че съгласно споразумението относно "по-добро законотворчество", всяко ново предложение на Комисията следва да предизвика анализ за въздействието върху важните въпроси; изразява съжаление, че до момента този ангажимент не е изпълнен по задоволителен начин и подчертава, че анализите за въздействие не следва да имат като последица парализирането на законодателната дейност; потвърждава отново ангажимента си за по-добро законотворчество и за извършване на анализи за последиците, когато са внесени съществени изменения към законодателното предложение;
44.
Припомня, че изборът на адекватен инструмент, по-специално на директива или регламент не е безразличен; изисква да започне обсъждане при работата на МГН, въз основа на критерии, основаващи се на ориентирането и последователността;
45.
Приветства неотдавнашното споразумение за комитология и изцяло се ангажира с адаптирането на съответните инструменти в областта на финансовите услуги; препоръчва подобна промяна на инструментите преди "Lamfalussy"; настоятелно призовава Парламентът да има право на наблюдатели в комитетите от ниво 2; отбелязва необходимостта да се създадат добре установени междуинституционални работни методи чрез практика в по-голяма степен, отколкото чрез писмени правила или официални споразумения; и че в това отношение, усъвършенстването на изпълнителните мерки от ниво 2 за Директивата относно пазарите на финансови инструменти (MiFID) биха послужили като полезен пример;
46.
Подкрепя, когато е възможно, бързи законодателни процедури, чиято пригодност се е доказала в практиката; но предупреждава, че стремежът за постигане на съгласие на първо четене не би трябвало да е за сметка на качеството на вземане на решения, нито да нарушава демократичния процес; предлага оценка на тези процеси и изработване на процедурни правила с оглед гарантиране на прозрачност и демократичен контрол;
47.
Счита, че множеството информационни изисквания за отчетност, които се припокриват с действащи разпоредби води до ненужни разходи, прекомерна административна тежест и също може да доведе до неблагоприятни последствия по отношение на правната сигурност и следователно пазарната цялост; подчертава, че има основания да се счита, че допълнителни ползи могат да се получат чрез модернизиране, опростяване и при необходимост, отмяна на неефикасни действащи разпоредби;
48.
Вярва, че Планът за действие в областта на финансовите услуги (FSAP) е допринесъл за отстраняване на много регулаторни празноти в областта на финансовите услуги; въпреки това, изразява увереност, че допълнителното съгласуване с прилагането на правилата за конкуренция може да има мултипликативен ефект върху цялостното функциониране и ефикасност на регулаторната рамка; изтъква, че едно ново законодателство трябва да гарантира справедлива и конкурентна среда в съгласие с политиката за конкуренция;
Системни рискове
49.
Отбелязва широкия спектър нови развития, които представляват както възможни силни страни, така и евентуални поводи за загриженост, в т.ч. иновационните техники за намаляване на риска, значителния ръст на пазарите на кредитни деривати, увеличената системна важност на големите общоевропейски финансови групи и растящата роля на небанковите институции, като например хедж фондове и инвестиционни фондове с частен капитал;
50.
Отбелязва, че тези пазарни промени оказват също влияние върху естеството, източника и преноса на системен риск, а по този начин и ефективността на съществуващите инструменти за първоначално намаляване на риска; затова призовава за основаващо се на доказателства определяне и оценка на източниците на системни рискове и придружаващата ги динамика на финансовите кризи в този контекст;
51.
Изразява загриженост, че настоящата надзорна рамка, основаваща се на национални и секторни принципи, може да не успее да следва динамиката на финансовия пазар и подчертава, че тя трябва да бъде достатъчно добре снабдена със средства и координирана и да има юридическите правомощия да предоставя адекватна и бърза реакция в случай на сериозни системни кризи, засягащи повече от една държава-членка;
52.
Оценява решението на Съвета по икономически и финансови въпроси да поеме инициативата за провеждане на кризисно учение с цел да се провери доколко реакцията на контролните надзорни органи, финансовите министри и централните банки е подходяща, и насърчава създадената вследствие на това съвместна работна група да направи смели заключения, дори в случай, че те са политически чувствителни;
53.
Приветства новия доклад на Комисията, оценяващ Директива 2002/47/ЕО относно финансовите обезпечения (FCD) (COM (2006)0833); отбелязва забележките на Комисията относно важността на компенсирането преди датата на падеж с цел намаляване на кредитния риск и увеличаване на ефикасността на финансовите пазари, както и по-ефикасно разпределение на регулаторния капитал и насърчава Комисията да формулира предложение за подобряване на съгласуваността на достиженията на правото на ЕО във връзка с различни общностни инструменти, включително FCD, която съдържа разпоредби относно компенсирането и прихващането, вероятно чрез разработване на единен инструмент, установяващ набор от общи основни принципи за всеки национален правен режим за компенсиране преди датата на падеж;
Архитектура на регулиране и надзор
54.
Приветства работата, извършена от европейските регулаторни комитети (Комитета на европейските регулаторни органи на пазари на ценни книжа, Комитета на европейските банкови надзорни органи и Комитета на европейските надзорни институции в сферата на застраховането) по консултиране на пазарите, предоставяне на съвети на Комисията и на комитетите от ниво 2 на Съвета, и преди всичко напредъка в сближаването на регулаторните и надзорните практики, без обаче при това да превишават правомощията си и да се опитват да заместят законотворците; убеден e, че тези усилия трябва да се насърчават и че тези комитети трябва да бъдат уместно използвани и снабдени с ресурси за задачата, която са поели;
55.
Приканва комитетите от ниво 3 да подобрят междуотрасловата последователност при контролното регулиране и правилата за надзор над групи, по отношение на големи финансови групи, работещи с еднакви или подобни продукти и, след допитване до заинтересованите страни и след спазването на съответната процедура, да предоставят съвети на законотворците за това доколко е необходимо преразглеждане на правилата; приканва ги също така да гарантират, че всички финансови институции са в еднаква степен и по функционален начин обект на надзор във всички държави-членки;
56.
Призовава комитетите от нива 2 и 3 да задържат свободата на действие и прилагането на по-високи стандарти на национално ниво ("gold-plating") в съответствие с основното законодателство на ниво 1, но същевременно да вземат предвид националните особености и по-конкретно структурните елементи на отделните пазари; предполага, в контекста на работата на МГН, че едно преразглеждане на ползата от това комитетите от ниво 3 също да функционират все повече на принципа на вземане на решения с някаква форма на квалифицирано мнозинство, когато все още се налага определение на техните принципи; предлага на комиитетите от ниво 3 да бъде предоставен от Европейския парламент и Съвета годишен мандат за изготвяне на конкретни планове за сътрудничество и прилагане на съгласуваните мерки, евентуално с използване на бюджетни средства на ЕС; препоръчва съответните правомощия и мандати на комитетите от ниво 2 и 3 по "Lamfalussy" да се определят по-прецизно, за да отразяват необходимостта от напредък към по-силно сближаване на практиките им, да им се позволи в рамките на правомощията си да вземат обвързващи за техните членове решения, а също така при процеса на консултации с промишлеността да се получават повече данни от малки и средни предприятия и инвеститори;
57.
Подчертава важността на интегрираната европейска система за сътрудничество между национални и секторни надзорни органи, която може да осигури ефективен надзор както над големите финансови играчи, така и над местните дружества, дълбоко свързани с националните традиции; подчертава, че всички надзорни органи трябва да отчетат съответно тези традиции чрез начина, по който извършват своя надзор над стопанската дейност на място; приветства засиленото сътрудничество на коми от ниво 3, CEBS, CESR и CEIOPS и факта, че те вече публикуват съвместни годишни работни програми;
58.
Отбелязва, че за ефективно наблюдение на системните и пруденциални рискове на върховите играчи на пазара, настоящата система за взаимодействие може да се нуждае от подсилване въз основа на системата за сътрудничество, която е налице между надзорните органи, и насърчава засилване на координирането, особено по отношение на надзора на благоразумния риск над субекти, попадащи под смесена юрисдикция или в смесени отрасли и финансови конгломерати; насърчава споразуменията и кодексите за поведение между държавите-членки и централните банки относно финансовата подкрепа на тази система за пруденциален надзор, по отношение на задълженията за гаранции и кредитиране от последна инстанция, когато участват няколко държави-членки и повече надзорни органи; отбелязва, че за да се прецени дали сегашната система осигурява истински контрол на системните и благоразумни рискове на главните пазарни субекти, е необходимо да се даде време на сравнително новите мерки за ниво 2 и ниво 3 да се утвърдят и в същото време да се разгледа желателността и постижимостта на пруденциален надзор на равнище ЕС , когато е необходимо за в бъдеще;
59.
Разбира защо държавите-членки имат желание да се даде време за прилагане и изпитване на новите мерки, преди да се обмислят каквито и да било стъпки към по-нататъшно сближаване; изтъква, че ако не се осъществи напредък в тази насока, натискът за обмисляне на централизирана надзорна мярка може да се засили; ето защо при тези обстоятелства се обявява за това по-силното сближаване, под надзора и със сътрудничество между надзорните органи в страната на произход и в приемащата страна, в рамките на съществуващите структури, да стане въпрос от особена важност;
60.
Приветства сътрудничеството между националните надзорни органи, целящо по-добро оползотворяване на надзорните ресурси, развитие на надзорната практика и облекчаване на бремето, което надзорът означава за пазара; положително приема колегиумите на надзорните органи, работещи с финансови конгломерати с многостранна юрисдикция, и проекта за оперативни мрежи, който бе стартиран от CEBS наскоро; приканва колегиумите на надзорните органи да насърчат обща европейска надзорна култура и да определят къде точно са границите на такова доброволно сътрудничество в случай на истинска кризисна ситуация; въпреки това отбелязва, че тези колегиуми не разполагат с предоставени им на национално ниво права за прехвърляне на компетенции, за приемане на взети с мнозинство решения или просто за влагане на достатъчно ресурси и експертни познания в работата на колегиума; затова изтъква необходимостта от определяне на рамка и национални мандати за сътрудничество, и очаква от колегиумите на надзорните органи и от проекта за оперативни мрежи в кратки срокове да предоставят необходимите практични решения (меморандуми за разбирателство) за надзора на трансгранични групи;
61.
Подчертава, че сътрудничеството между надзорни органи в страната на произход и в приемащата страна е най-значителният изграждащ елемент от организацията на единния финансов пазар; отбелязва, по-специално, че в областта на процеса на надзорно одобрение при сливания и придобивания трябва да се направи много за улесняване създаването на ефикасно функциониращи финансови конгломерати с по-големи икономии от мащаба; посочва, че трябва надлежно да се вземат под внимание условията на банковия пазар в страната, където е седалището на придобития финансов субект;
62.
Счита, че би било желателно ролите на Съвета, Комисията и комитетите от ниво 3 да се разпределят по-прецизно; счита също така, че за осъществяването на строг надзор (особено когато съществува явна връзка с въпроси от областта на конкуренцията) е необходимо високо ниво на независимост и безпристрастие, които не могат да се съчетаят добре с подчертано политически профил; изтъква, че държавите-членки следва да бъдат насърчени към сближаване на правомощията на националните надзорни органи, особено що се отнася до санкциите; счита, че по-голяма степен на сближаване между надзорните органите следва да облекчи дейността на дружествата, които са понастоящем обект на повече от един регулатор; подчертава, че най-голямото предизвикателство пред практическото сътрудничество е в комитетите от ниво 3; за тази цел предлага създаване на програми за обучение на органи за надзор на финансови пазари и приканва Комисията да обмисли до каква степен е възможно определянето на валидни за целия ЕС стандарти за обучение на национални надзорни органи за опазване и насърчаване на единна европейска надзорна култура;
63.
Приветства решението на Съвета по икономически и финансови въпроси да създаде подгрупа към Комитета по финансови услуги по дългосрочните въпроси от сферата на надзора, която трябва да докладва през октомври 2007 година; очаква тази група да направи справедлива оценка на настоящата ситуация, която заедно с окончателния доклад на МГН, който също се очаква през есента на 2007 г., доклада на Парламента и очаквания последващ доклад на Комисията, може да създаде благоприятни условия за оценка на оставащите предизвикателства пред интегрирането и ефективността на финансовото регулиране и надзорната архитектура и да осигури ангажимент за евентуални препоръки за по-нататъшни мерки;
64.
Твърдо вярва, че сближаването на практиките на надзор ще съдейства за формирането на европейски финансов пазар на дребно;
65.
Приканва МГН да изгради широка перспектива за предизвикателствата и възможностите пред европейската система за надзор и да допринася за по-далновиден дебат в окончателните си заключения;
Глобално въздействие
66.
Вярва, че от страна на Европейския съюз един по-силен противовес на водещото положение на САЩ би могъл да укрепи влиянието на Европейския съюз и държавите-членки в световен план, що се отнася до влиянието на Комисията за ценни книжа и борси на САЩ; изразява увереност, че трябва да се изясни моделът на финансиране и рамката за отчетност на саморегулиращите се органи като Съвета по международните счетоводни стандарти; надява се, че ще бъде възможно МВФ да бъде възстановен като действителен глобален паричен орган и действащо лице при предотвратяването на кризи, гарантирането на финансова стабилност и премахването на глобални дисбаланси;
67.
Изразява увереност, че трансатлантическото партньорство следва да се развие и укрепи, като се засили регулаторната координация; подчертава важността на въвеждането на Базел II от органите в САЩ, както и взаимното признаване на счетоводните стандарти от ЕС и САЩ, и призовава за по-подлежащо на демократичен контрол сътрудничество между Европейския съюз и Съединените американски щати при надзора над секторната дейност на регулаторите на алтернативни инвестиционни инструменти, като например хедж фондове, в т.ч. Международната организация на комисиите по ценни книжа и компетентните органи на пазари, където такива фондове са обичайно явление, и като част от диалога между ЕС и САЩ; изразява подкрепа за инициативата на германското председателство на Съвета за Трансатлантическо икономическо партньорство, която цели засилване на трансатлантическата регулаторна координация и избягване на ненужно припокриване и дори евентуална непоследователност, в правилата, приложими за играчите на финансовия пазар;
68.
Изразява увереност, че сравнимите регулаторни реакции на основните финансови пазари са целесъобразни в условията на някои нови глобални предизвикателства и рискове; осъзнава, че регулирането на Общността оказва въздействие върху отношенията с трети страни; настоятелно призовава Комисията да поддържа активен диалог и техническо сътрудничество между Европейския съюз и развиващите се страни, за да се гарантира ефикасност и качество на глобалните правни и регулаторни рамки за финансови услуги;
69.
Посочва водещата роля на Европейския съюз в настоящата работа по рамката Solvency II и очаква тази роля да окаже влияние върху световната регулаторна архитектура и дейностите по установяване на стандарти на Международната асоциация на органите за застрахователен надзор;
70.
Изразява увереност, че Европейският съюз би трябвало да възприеме конструктивен и отворен подход към икономическия подем в Югоизточна Азия, особено в Индия, Китай и Южна Корея и да се откаже от евентуални протекционистични мерки на общностно или национално равнище; подкрепя инициативи за изработването на общи глобални стандарти за финансови услуги, като например годишните срещи на Кръглата маса на Европейския съюз и Китай относно финансовите услуги и тяхното регулиране;
o o
o
71.
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета
,
на Комисията, на Европейската централна банка, на Комитета на европейските регулатори на ценни книжа, на Комитета на европейските органи за банков надзор и на Комитета на европейските органи за застрахователен надзор и надзор на схемите за професионални пенсии.
