<QUEST><TI><TI-INTRO>VPRAŠANJE ZA USTNI ODGOVOR Z RAZPRAVO <QREF QID="O-2008-0028">O-0028/08</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>v skladu s členom 108 Poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>predložila <PERSON ID="28316">Hannu Takkula</PERSON>, <PERSON ID="4447">Paulo Casaca</PERSON>, <PERSON ID="28264">Paul van Buitenen</PERSON>, <PERSON ID="4516">Roger Helmer</PERSON>, <PERSON ID="28183">Patrick Gaubert</PERSON>, <PERSON ID="4461">Luís Queiró</PERSON>, <PERSON ID="24029">Koenraad Dillen</PERSON>, <PERSON ID="23864">Toomas Savi</PERSON>, <PERSON ID="4507">Bastiaan Belder</PERSON>, <PERSON ID="28507">Ashley Mote</PERSON>, <PERSON ID="1956">Frank Vanhecke</PERSON>, <PERSON ID="28358">Konrad Szymański</PERSON>, <PERSON ID="23830">István Szent-Iványi</PERSON>, <PERSON ID="4450">Vasco Graça Moura</PERSON>, <PERSON ID="28246">Alexander Alvaro</PERSON>, <PERSON ID="28243">Jorgo Chatzimarkakis</PERSON>, <PERSON ID="4241">Johan Van Hecke</PERSON>, <PERSON ID="28242">Graf Alexander Lambsdorff</PERSON>, <PERSON ID="28387">Janusz Onyszkiewicz</PERSON>, <PERSON ID="39717">Ramona Nicole Mănescu</PERSON>, <PERSON ID="28424">Tunne Kelam</PERSON>, <PERSON ID="28384">Bronisław Geremek</PERSON>, <PERSON ID="4521">Charles Tannock</PERSON>, <PERSON ID="28350">Jana Hybášková</PERSON>, <PERSON ID="28388">Grażyna Staniszewska</PERSON>, <PERSON ID="4539">David Sumberg</PERSON>, <PERSON ID="24030">Philip Claeys</PERSON>, <PERSON ID="28357">Vladimír Železný</PERSON>, <PERSON ID="28921">Jaroslav Zvěřina</PERSON>, <PERSON ID="28240">Helga Trüpel</PERSON>, <PERSON ID="4439">Mogens Camre</PERSON>, <PERSON ID="4260">Eija-Riitta Korhola</PERSON>, <PERSON ID="28170">Peter Šťastný</PERSON>, <PERSON ID="2306">Kyösti Virrankoski</PERSON>, <PERSON ID="4528">Neil Parish</PERSON>, <PERSON ID="26829">Siiri Oviir</PERSON>, <PERSON ID="4274">Olle Schmidt</PERSON>, <PERSON ID="28371">Marek Aleksander Czarnecki</PERSON>, <PERSON ID="4253">Frédérique Ries</PERSON>, <PERSON ID="28367">Gabriele Albertini</PERSON>, <PERSON ID="4536">Martin Callanan</PERSON>, <PERSON ID="4517">Christopher Heaton-Harris</PERSON>, <PERSON ID="28392">Józef Pinior</PERSON> in <PERSON ID="4546">Struan Stevenson</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST>za Svet</TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0028">Zadeva: Hezbolah in seznam Evropske unije prepovedanih terorističnih organizacij</OBJECT><CONTENT><PARA>Januarja 2008 so teroristi sprožili dva raketna napada na Izrael z ozemlja pod jurisdikcijo misije UNIFIL, na kar se je odzval generalni sekretar ZN Ban Ki-Moon in napade označil kot „resno kršitev resolucije Varnostnega sveta 1701“. Cilj terorističnih napadov je bil tudi UNIFIL. Poleg tega je Hezbolah, ki ga podpira Sirija, vpleten v val političnih umorov v Libanonu. Z državno podporo iz Sirije in Irana je Hezbolah postal država v državi, ki libanonskim demokratičnim institucijam onemogoča izvajanje njihovih političnih pristojnosti, tako kot v nedavnem primeru, ko je Hezbolah blokiral predsedniške volitve in zahteval takšno število sedežev v vladi, ki bi mu omogočalo veto. Hezbolah tako libanonski vladi onemogoča polno izvajanje njene suverenosti.</PARA><PARA>EU ni hotela označiti Hezbolaha za teroristično organizacijo, s čimer mu je odprla finančno delovanje v Evropi, ki je nujno za preživetje Hezbolaha v Libanonu. Z drugimi besedami: sredstva, ki jih Hezbolah zbere v Evropi, mu omogočajo, da ogroža politično in gospodarsko stabilnost Libanona, ovira mirovne pogovore na Bližnjem vzhodu ter spodkopava varnost Izraela in stabilizacijo Bližnjega vzhoda. Hkrati Hezbolah uspešno širi svojo ideologijo med mladimi muslimani v Evropi, kar so potrdili mladi muslimani, ki so bili aretirani v Nemčiji. Hezbolah sodeluje z radikalnimi skupinami po vsem svetu in ima vedno tesnejše vezi z drugimi terorističnimi skupinami v Evropi. Evropa ogroža samo sebe s tem, da ne zavzame jasnega stališča proti Hezbolahu.</PARA><PARA>Jasno je, da je razlikovanje med političnim in vojaškim krilom v najboljšem primeru umetno. Kot je komentiral Mohamed Faniš, politični vodja Hezbolaha: „Lahko zatrdim, da med vojaškimi in političnimi cilji Hezbolaha ni ločnice“.</PARA><PARA>V zvezi z navedenimi dejstvi in ob priznanju resne zavezanosti EU v bližnjevzhodnem mirovnem procesu:</PARA><PARA>– Kaj namerava Svet storiti za ohranitev suverene demokracije in zakonite vlade v Libanonu ter kdaj?</PARA><PARA>– Kako si Svet prizadeva preprečiti notranji konflikt in politične umore v Libanonu, ki vodijo v širši konflikt na Bližnjem vzhodu?</PARA><PARA>– Kdaj namerava Svet označiti Hezbolah za prepovedano teroristično organizacijo?</PARA></CONTENT></QUEST>