<QUEST><TI><TI-INTRO>VPRAŠANJE ZA USTNI ODGOVOR Z RAZPRAVO <QREF QID="O-2008-0128">O-0128/08</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>v skladu s členom 108 Poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>predložil <PERSON ID="1473">Gérard Deprez</PERSON>, v imenu <COMMITTEE COMMID="824">Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve</COMMITTEE></TI-AUTHOR><TI-DEST>za Svet</TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0128">Zadeva: Napredek evropskega območja svobode, varnosti in pravice v letu 2008</OBJECT><CONTENT><PARA>Evropski svet naj bi konec leta 2009 sprejel nov večletni program za evropsko območje svobode, varnosti in pravice. Deset let po vrhu v Tampereju je pravni red Evropske unije na tem področju precej obsežen, čeprav se zdi, da je njegov večji del, zlasti na področju varnosti, bolj usmerjen v sodelovanje med upravami kot pa v zaščito in spodbujanje temeljnih pravic državljanov na evropski ravni.</PARA><PARA>Če to upoštevamo:</PARA><PARA>1. ali bi se Svet lahko strinjal s prvimi priporočili Evropskega parlamenta, sprejetimi 25. septembra 2008?</PARA><PARA>2. ali se Svet prav tako strinja:</PARA><PARA>a) da bi moralo varstvo temeljnih pravic v Evropski uniji postati stalna tema evropskega območja svobode, varnosti in pravice, in sicer z obnovitvijo predloga za procesne pravice v sodnih postopkih, z rednim pregledovanjem izvajanja ukrepov EU, kot sta evropski nalog za prijetje in strategija boja proti terorizmu, s sistematičnim vlaganjem zahtev za presojo vplivov novih ukrepov EU pri Agenciji Evropske unije za temeljne pravice, z ustanovitvijo specializirane delovne skupine Sveta in z razširitvijo zadevnega poglavja v letnem poročilu Sveta o temeljnih pravicah?</PARA><PARA>b) da bi bilo glede na številne nove bistvene politike na področju priseljevanja, azila in integracije, ki se bodo oblikovale na podlagi pakta Evropskega sveta o priseljevanju, potrebno zasedanje Sveta zadevnih ministrov za usklajeno izvajanje potrebnih ukrepov in politik?</PARA><PARA>c) da je glede na to, da je policijsko sodelovanje čedalje bolj utemeljeno na evropski ravni (sodelovanje v okviru schengenskega sporazuma in prümske konvencije), prišel čas za vzpostavitev polnopravne evropske strategije za notranjo varnost pod nadzorom Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov?</PARA><PARA>d) da bi bilo treba z izboljšanjem vzajemnega poznavanja nacionalnih sodnih sistemov, s spodbujanjem ukrepov za vzajemno priznavanje (kot je evropski dokazni nalog) ter medopravilnosti omrežij in storitev (kot ravno poteka v zvezi s povezanostjo kazenskih evidenc) in z okrepitvijo evropske mreže za usposabljanje na področju sodstva vzpostaviti usklajeno pravosodno območje?</PARA><PARA>e) da bi bilo treba pri pogajanjih o sporazumih, kot je prümska konvencija, pa tudi o izročanju in vzajemni pravni pomoči ter o sporazumih o ponovnem sprejemu, zlasti ko gre za države, ki niso podpisnice ženevskih konvencij, oblikovati preglednejšo in bolj usklajeno zunanjo politiko do tretjih držav, kot so ZDA, Rusija itd., ki bi bila v skladu s temeljnimi pravicami?</PARA><PARA>3. ali se Svet strinja, da bi moral zaradi izvajanja protokola o nacionalnih parlamentih in</PARA><PARA>– zaradi skupnih standardov preglednosti za evropske državljane in njihove predstavnike ter</PARA><PARA>– potrebe po zanesljivem sodelovanju med institucijami na evropski in nacionalni ravni, neposredno obveščati nacionalne parlamente o svojih zakonodajnih predlogih/predlogih sprememb, ki sodijo na področje evropskega območja svobode, varnosti in pravice (kot to za svoje predloge od leta 2006 že počne Komisija)?</PARA></CONTENT></QUEST>