<QUEST><TI><TI-INTRO>USTNO VPRAŠANJE <QREF QID="H-2009-0496">H-0496/09</QREF></TI-INTRO><TI-SESSION>v času vprašanj, na delnem zasedanju januarja 2010</TI-SESSION><TI-RULES-EP>v skladu s členom 116 Poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>predložila <PERSON ID="4482">Rodi Kratsa-Tsagaropoulou</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST>za <INST TYPE="CS">Svet</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0496">Zadeva: Finančne razmere v Grčiji in vloga evroobmočja</OBJECT><CONTENT><PARA>Priča smo nedoslednim izjavam nedavnega evropskega vrha o resnosti finančnih razmer v Grčiji in tudi o podpori drugim državam v podobnem položaju. Medtem, ko je Angela Merkel poudarila skupno odgovornost vseh držav evroobmočja do dogodkov v kateri izmed njegovih držav članic, je Fredrik  Reinfeldt  izjavil, da so razmere v Grčiji „notranji problem te države, ki ga je treba rešiti z nacionalnimi ukrepi“. </PARA><PARA>Kakšno je mnenje predsedstva o solidarnost med državami članicami, zlasti tistimi, ki so hkrati članice evroobmočja, če eni izmed njih grozi bankrot? Ali meni, da bi bilo dobro, če bi vlade pridobile jamstva in posojila Evropske centralne banke, da bi se izognili špekulacijam in neugodnim posledicam morebitnega zmanjšanja kreditne sposobnosti držav članic, ki se znajdejo v začaranem krogu javnega dolga? </PARA><PARA>Ali predsedstvo meni, da je poleg sankcij, ki jih predvideva Pakt za stabilnost in rast, treba uvesti tudi okrepljeni preventivni nadzor ter ukrepe za spodbujanje zaposlovanja in rasti v zadolženih državah članicah, da se te ne bi znašle v še težjem finančnem položaju? </PARA></CONTENT></QUEST>