<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Vprašanje za ustni odgovor <QREF QID="O-2011-000109">O-000109/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>za <INST TYPE="COM">Komisijo</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Člen 115 poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="28299">Bogusław Sonik</PERSON><BRK/>v imenu <COMMITTEE COMMID="2865">Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane</COMMITTEE></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000109">Zadeva: Jedrska varnost 25 let po nesreči v Černobilu</OBJECT><CONTENT><PARA>Aprila 2011 je minilo 25 let od jedrske nesreče v ukrajinskem Černobilu. 26. aprila 1986 je zaradi nenadnega povečanja moči med testiranjem sistema počila reaktorska posoda, temu pa je sledila serija eksplozij. V černobilski jedrski elektrarni je 10 dni divjal močan požar. Ob tem se je sprostilo več kot 5,2 milijona terabekerelov. Po podatkih Združenih narodov je kontaminacija zajela območja, od elektrarne oddaljena tudi do 500 km. Evakuacijsko območje je obsegalo 30 km. Z območij okoli reaktorja je bilo evakuiranih približno 115.000 prebivalcev, po letu 1986 pa je bilo naknadno preseljenih še približno 220.000 prebivalcev Belorusije, Ruske federacije in Ukrajine. Dolgoročno je bilo do leta 2005 zabeleženih več kot 6000 primerov raka ščitnice pri otrocih in mladostnikih, ki so bili izpostavljeni v času nesreče, v naslednjih desetletjih pa lahko pričakujemo še več tovrstnih primerov. Poročilo Združenih narodov navaja, da je leta 2008 skupno število potrjenih smrti zaradi sevanja 64. O tem, kakšno bo končno število prizadetih, se še vedno krešejo mnenja. Nesreča je bila označena s stopnjo 7 – velika nesreča.</PARA><PARA>EU je ustanovila Sklad za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja, s čimer je največja donatorica finančne pomoči za boj proti posledicam Černobila.</PARA><PARA>Ne le, da je nesreča v Černobilu že povzročila precejšnje število žrtev, še dolga leta bodo njene posledice za zdravje katastrofalne. Nedavne študije kažejo, da v vsaj dveh ukrajinskih okrožjih prebivalci še vedno jedo kontaminirano hrano. Mednarodna skupina izvedencev, ki jo je ustanovila Komisija (<U>http://arch.iarc.fr</U>), je nedavno zaključila pregled stanja zdravstvenih raziskav, povezanih s Černobilom. Današnje splošne razmere na tem področju je mogoče opisati kot skupek neusklajenih študij, od katerih je vsaka koristna, vendar predstavlja zgolj krpanko in ne celovitega strukturiranega poskusa orisati vse zdravstvene posledice te nesreče. Svetujejo čimprejšnjo pripravo mednarodne študije o posledicah Černobila.</PARA><PARA>– Ali je Komisija pripravljena začeti in dolgoročno (glede na celotno življenjsko dobo posameznikov) podpirati študijo, ki bo ocenila splošne posledice za zdravje evropskega prebivalstva na vseh področjih, ki so jih prizadele radioaktivne padavine iz Černobila?</PARA><PARA>– Ali ima Komisija podatke o sedanjem stanju kontaminacije tal in okolja na področju Černobila in najbolj prizadetih področjih Belorusije, Ukrajine in Rusije ter o ukrepih, sprejetih za zaščito ljudi pred njo? </PARA><PARA>– Ali namerava Komisija sodelovati z Ukrajino, da bi se čez prizadeto jedrsko elektrarno v Černobilu zgradil nov ščit proti kontaminaciji?</PARA><PARA>– Ali namerava Komisija ob bližajoči se 25. obletnici spodbuditi vlade k javni objavi novih finančnih zavez, ki jih bodo namenile boju proti posledicam te jedrske nesreče?</PARA><PARA>Jedrske nesreče nas presenetijo, zgodijo se nepričakovano, pred 25. leti Černobil, Fukušima pa pred zgolj nekaj tedni. Obe nesreči kažeta, da so lahko za lokalno prebivalstvo in prebivalstvo v regiji posledice hude. Glede na število in razporejenost jedrskih elektrarn v Evropi je učinkovita zaščita prebivalcev (ki vključuje med drugim tudi evakuacijske ukrepe) seveda čezmejno vprašanje, pa če se nam zdi jedrska nesreča še tako neverjetna. Zato bi rad vprašal naslednje glede sedanje ravni usklajenosti v EU:</PARA><PARA>– S kakšnimi scenariji o možnih posledicah, ki bi jih imela resna jedrska nesreča v kateri izmed jedrskih elektrarn (v EU ali njeni soseščini) za prebivalstvo v različnih državah članicah, je Komisija seznanjena?</PARA><PARA>– Kakšne informacije ima Komisija o usklajevanju civilne zaščite med državami članicami ter med EU in tretjimi državami, na primer o skupnih vajah za primere radiološke nezgode?</PARA></CONTENT></QUEST>