<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Vprašanje za ustni odgovor <QREF QID="O-2011-000185">O-000185/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>za <INST TYPE="COM">Komisijo</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Člen 115 poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96871">Michael Theurer</PERSON>, <PERSON ID="97229">Niccolò Rinaldi</PERSON>, <PERSON ID="96955">Catherine Bearder</PERSON>, <PERSON ID="4335">Marielle De Sarnez</PERSON>, <PERSON ID="96873">Jürgen Creutzmann</PERSON><BRK/>v imenu skupine <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL></TI-AUTHOR><TI-AUTHOR><PERSON ID="1055">Godelieve Quisthoudt-Rowohl</PERSON>, <PERSON ID="4246">Othmar Karas</PERSON>, <PERSON ID="28219">Daniel Caspary</PERSON>, <PERSON ID="1073">Cristiana Muscardini</PERSON><BRK/>v imenu skupine <GRPOL GRPOLID="2948">PPE</GRPOL></TI-AUTHOR><TI-AUTHOR><PERSON ID="2037">Robert Sturdy</PERSON><BRK/>v imenu skupine <GRPOL GRPOLID="2969">ECR</GRPOL></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000185">Zadeva: Internacionalizacija evropskih majhnih in srednje velikih podjetij</OBJECT><CONTENT><PARA>Zaradi globalizacije se majhna in srednje velika podjetja soočajo z vedno večjo konkurenco iz drugih držav, vključno s konkurenco iz gospodarstev v vzponu izven EU. To prinaša tako izzive kot priložnosti. Da bi ostali konkurenčni, ohranili rast in podprli vzdržnost poslovanja, se morajo majhna in srednje velika podjetja vključiti v mednarodne dejavnosti (na primer uvoz, izvoz, opravljanje tujih neposrednih vlaganj, delovati ali uporabljati tuje podizvajalce). Vendar le majhen odstotek evropskih majhnih in srednje velikih podjetij trguje s tretjimi državami, čeprav predstavljajo kar 90 % podjetij v EU: samo 29 % majhnih in srednje velikih podjetij v EU uvaža (od tega 50 % iz držav izven notranjega trga) in samo 25 % izvaža (od tega 50 % v države izven notranjega trga)<FNREF FNIDREF="FN1"/>.</PARA><PARA>1.  Majhna in srednje velika podjetja se ne zavedajo v zadostni meri javnih programov podpore, kot je evropska mreža za podporo podjetjem ali informacijski viri, kot je podatkovna baza o tržnem dostopu in služba za pomoč izvoznikom. Katere konkretne ukrepe namerava Komisija sprejeti za boljšo obveščenost majhnih in srednje velikih podjetij o razpoložljivih orodjih in programih?</PARA><PARA>2.  Kako bo Komisija zagotovila, da prilagoditve, povezane z varnostjo in spremembe posodobljenega carinskega zakonika ne posegajo v obstoječe poenostavljene metode in vodijo k poslabšanju konkurence? </PARA><PARA>3.  Kaj je dodana vrednost evropskega poslovnega centra pri podpiranju internacionalizacije majhnih in srednje velikih podjetij v primerjavi z obstoječimi strukturami v tujini (na primer Evropsko službo za zunanje delovanje, dvostranske gospodarske zbornice ali nacionalnimi poslovnimi organizacijami) in kako se bo preprečilo podvajanje prizadevanj? Katere pobude sprejema Komisija za vzpostavitev poslovnih stikov med evropskimi in tujimi majhnimi in srednje velikimi podjetji preko gospodarske zbornice in drugih mehanizmov?</PARA><PARA>4.  Javna naročila v tretjih državah zagotavljajo pomemben trg za evropska majhna in srednje velika podjetja (pogosto 10-15 % BDP). Vendar tretje države pogosto omejujejo dostop podjetjem iz EU in zlasti majhnim in srednje velikim podjetjem: Katere ukrepe namerava Komisija sprejeti za povečanje dostopa majhnih in srednje velikih podjetij do trgov javnih naročil v tretjih državah? </PARA><PARA>5.  Različni standardi izdelkov pogosto ovirajo mednarodno trgovino. Zlasti majhna in srednje velika podjetja pogosto nimajo sredstev za prilagajanje svojih proizvodov potrebam trgov različnih držav. Kako Komisija upošteva posebne potrebe majhnih in srednje velikih podjetij pri spodbujanju mednarodnega zbliževanja standardov?</PARA><FN FNID="FN1">  Viri: "Internationalisation of European SMEs", Final Report, European Commission, 2010, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/files/internationalisation_of_european_smes_final_en.pdf</FN></CONTENT></QUEST>