<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Vprašanje za ustni odgovor <QREF QID="O-2011-000036">O-000036/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>za <INST TYPE="COM">Komisijo</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Člen 115 poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96898">Ioannis A. Tsoukalas</PERSON>, <PERSON ID="2278">Paul Rübig</PERSON>, <PERSON ID="28219">Daniel Caspary</PERSON>, <PERSON ID="96827">Birgit Schnieber-Jastram</PERSON><BRK/>v imenu skupine <GRPOL GRPOLID="2948">PPE</GRPOL></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000036">Zadeva: Zagotavljanje evropskih zalog elementov redkih zemelj</OBJECT><CONTENT><PARA>Elementi redkih zemelj so bistvenega pomena za stotine naprednih tehnoloških aplikacij in ključ do razvoja zelenih tehnologij (kot so turbine na vetrni pogon, hibridna vozila itd.), zato so bistveni za konkurenčnost evropske industrije. Čeprav je v zemeljski skorji elementov redke zemlje precej, jih ni enostavno gospodarsko izkoriščati. Industrija EU je trenutno v celoti odvisna od uvoza elementov redkih zemelj s Kitajske, ki ima dejansko monopol nad njimi, saj nadzoruje 97 % njihove svetovne proizvodnje. Kitajska ima 36 % znanih svetovnih gospodarskih zalog elementov redkih zemelj (ter po ocenah 59 % skupnih zalog), hkrati pa sklepa dvostranske sporazume za zagotavljanje znanih rezerv po svetu. Kitajska združuje vertikalno organizacijo svoje industrije teh elementov z znatnimi napori na področju raziskav in razvoja ter je že dosegla občutno konkurenčno prednost pri rafiniranju njihove rude ter pri proizvodnji zlitin in končnih proizvodov, industriji v EU pa primanjkuje tako dostopa do surovih elementov redke zemlje kot tudi industrijskega in znanstvenega znanja za njihovo predelavo. Poleg tega je Kitajska že napovedala občutne omejitve pri izvažanju teh elementov, ob tem pa svetovno povpraševanje po njih narašča.</PARA><PARA>Ali ima EU celostno strategijo za elemente redkih zemelj? Ali je Komisija ocenila, koliko je pomembna dobava elementov redkih zemelj za evropsko industrijo? Ocenjuje se, da bo že v letu 2014 primanjkljaj svetovne proizvodnje elementov redkih zemelj znašal 40.000 ton, kar bi lahko zlasti industriji EU povzročilo resne težave in strmo naraščanje cen. Katere kratkoročne ukrepe, ki bi bili skladni s stebri iz evropske pobude za surovine, predlaga Komisija v zvezi s temi elementi?</PARA><PARA>Kako namerava Komisija pristopiti k občutljivemu vprašanju elementov redkih zemelj v rednih (dvostranskih) pogovorih s Kitajsko? Kakšne so razmere znotraj Svetovne trgovinske organizacije? Katere ukrepe je ob sodelovanju s svojimi partnerji sprejela Komisija, da bi zagotovila alternativne vire elementov redkih zemelj in zmanjšala tveganje pri dobavi za evropsko industrijo? </PARA><PARA>Ali Komisija razmišlja o možnosti, da bi vzpostavila evropsko shemo shranjevanja zalog teh materialov (kot so to že storile ZDA, Japonska in Koreja), da bi zagotovila ustrezno dobavo elementov redkih zemelj in stabilnost njihove cene, saj se ti elementi ne uporabljajo zgolj za visokotehnološke naprave in zelene tehnologije, ampak tudi za pomembne medicinske in obrambne namene? Kakšni so obeti za recikliranje teh elementov v EU? Ali bo zamenjava elementov redkih zemelj pomemben del novega okvirnega programa za raziskave? Kako namerava Komisija spodbujati podjetja EU , ki se ukvarjajo z elementi redkih zemelj, da se preusmerijo in začnejo izkoriščati druge vire v EU, in sicer na Grenlandiji ali v državah v razvoju?</PARA></CONTENT></QUEST>