<QUEST><TI><TI-INTRO>USTNO VPRAŠANJE <QREF QID="H-2010-0211">H-0211/10</QREF></TI-INTRO><TI-SESSION>v času vprašanj, na delnem zasedanju maja 2010</TI-SESSION><TI-RULES-EP>v skladu s členom 116 Poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>predložil <PERSON ID="96829">Ádám Kósa</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST>za <INST TYPE="COM">Komisijo</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0211">Zadeva: Smernice za gospodarstvo in zaposlovanje</OBJECT><CONTENT><PARA>Komisija namerava v okviru strategije EU 2020 sprejeti niz smernic, katerih število bo nižje kot v preteklosti. Svojo odločitev utemeljuje s tem, da bodo manj številčne smernice bolj konkretne in natančne ter bodo upoštevale pridobljene izkušnje, da bi se izognili podobnemu neuspehu, kot pri lizbonski strategiji. Menim, da bi manjše število smernic res povečalo učinkovitost, vendar le, če bomo poleg želenih rezultatov sposobni izmeriti tudi neželene učinke in se nanje pripraviti.</PARA><PARA>Ali namerava Komisija poleg oblikovanja smernic za gospodarstvo in zaposlovanje določiti tudi referenčni okvir za države članice? Z drugimi besedami, ali namerava za odpravo (drugih) neželenih, vendar verjetnih učinkov določiti referenčne točke, da negativni rezultati ne bi prevladali, še zlasti ob upoštevanju nacionalnih značilnosti posameznih držav članic?</PARA></CONTENT></QUEST>