<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Vprašanje za čas za vprašanja <QREF QID="H-2010-0561">H-0561/2010</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>za <INST TYPE="COM">Komisijo</INST></TI-DEST><TI-SESSION>Delno zasedanje: november 2010</TI-SESSION><TI-RULES-EP>Člen 116 poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96999">Alexander Mirsky</PERSON> <GRPOL GRPOLID="2949">(S&amp;D)</GRPOL></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ0561">Zadeva: Poučevanje eksaktnih ved v tujem jeziku v latvijskih šolah</OBJECT><CONTENT><PARA>Vsakdo od nas ima spomine na šolska leta. Nekateri predmeti so nam bili bolj všeč, drugi manj – redkim pa se fizika, matematika in kemija niso zdele težke. Torej celo v maternem jeziku učenje eksaktnih ved ni samoumevno. Skušajmo si predstavljati, da bi v flamskih šolah v Belgiji pouk fizike potekal v francoščini namesto v nizozemščini. Ali bi bilo to za otroke koristno? V Latviji, kjer je 45 % prebivalstva rusko govorečega, se zaradi šolske reforme eksaktne vede na žalost ne poučujejo v maternem jeziku. Ali Komisija meni, da poučevanje eksaktnih ved v tujem jeziku otrokom omogoča dobro razumevanje in obvladovanje teh predmetov? Ali ni po mnenju Komisije nelogična uporaba tujega jezika ovira za popolno obvladovanje poučevanih predmetov? Ali ni nevarno, da bo slabo učenje eksaktnih ved negativno vplivalo na konkurenčnost spričeval srednješolskega izobraževanja na trgu dela in na nadaljnji študij? </PARA></CONTENT></QUEST>