<QUEST><TI><TI-INTRO>VPRAŠANJE ZA USTNI ODGOVOR Z RAZPRAVO <QREF QID="O-2005-0113">O-0113/05</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>v skladu s členom 108 Poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>predložitev: <PERSON ID="28299">Bogusław Sonik</PERSON>, <PERSON ID="28297">Jacek Saryusz-Wolski</PERSON>, <PERSON ID="28158">Gitte Seeberg</PERSON>, <PERSON ID="28124">Gunnar Hökmark</PERSON>, <PERSON ID="4258">Piia-Noora Kauppi</PERSON>, <PERSON ID="23746">Vytautas Landsbergis</PERSON>, <PERSON ID="28618">Valdis Dombrovskis</PERSON>, <PERSON ID="28424">Tunne Kelam</PERSON>, <PERSON ID="1429">Christopher Beazley</PERSON>, <PERSON ID="2025">Françoise Grossetête</PERSON>, <PERSON ID="28252">Richard Seeber</PERSON>, <PERSON ID="28571">Marie Panayotopoulos-Cassiotou</PERSON>, <PERSON ID="4260">Eija-Riitta Korhola</PERSON>, <PERSON ID="2110">Charlotte Cederschiöld</PERSON>, <PERSON ID="28126">Christofer Fjellner</PERSON>, <PERSON ID="28125">Anna Ibrisagic</PERSON>, <PERSON ID="4276">Anders Wijkman</PERSON>, <PERSON ID="28313">Ville Itälä</PERSON>, <PERSON ID="23853">Aldis Kušķis</PERSON>, <PERSON ID="23848">Rihards Pīks</PERSON>, <PERSON ID="23894">Anna Záborská</PERSON>, <PERSON ID="28173">Zita Pleštinská</PERSON>, <PERSON ID="28269">Jerzy Buzek</PERSON>, <PERSON ID="28274">Zdzisław Chmielewski</PERSON>, <PERSON ID="28275">Małgorzata Handzlik</PERSON>, <PERSON ID="28277">Stanisław Jałowiecki</PERSON>, <PERSON ID="28280">Filip Kaczmarek</PERSON>, <PERSON ID="23780">Bogdan Klich</PERSON>, <PERSON ID="28284">Barbara Kudrycka</PERSON>, <PERSON ID="28389">Zbigniew Kuźmiuk</PERSON>, <PERSON ID="23781">Janusz Lewandowski</PERSON>, <PERSON ID="28288">Jan Olbrycht</PERSON>, <PERSON ID="28296">Paweł Piskorski</PERSON>, <PERSON ID="28391">Zdzisław Podkański</PERSON>, <PERSON ID="23782">Jacek Protasiewicz</PERSON>, <PERSON ID="23787">Czesław Siekierski</PERSON>, <PERSON ID="23784">Janusz Wojciechowski</PERSON>, <PERSON ID="28300">Zbigniew Zaleski</PERSON>, <PERSON ID="28301">Tadeusz Zwiefka</PERSON>, <PERSON ID="28380">Marek Siwiec</PERSON>, <PERSON ID="28377">Lidia Geringer de Oedenberg</PERSON>, <PERSON ID="28382">Andrzej Szejna</PERSON>, <PERSON ID="28392">Józef Pinior</PERSON>, <PERSON ID="23717">Genowefa Grabowska</PERSON>, <PERSON ID="28373">Bogdan Golik</PERSON>, <PERSON ID="28374">Wiesław Kuc</PERSON>, <PERSON ID="28394">Dariusz Rosati</PERSON> in <PERSON ID="28379">Adam Gierek</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST>za <INST TYPE="COM">Komisijo</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0113">Zadeva: Ogrožanje naravnega okolja in energetske varnosti v povezavi z gradnjo severnoevropskega plinovoda, tako imenovanega baltskega plinovoda</OBJECT><CONTENT><PARA>Leta 2000 je bil projektu severnoevropskega plinovoda bil priznan status vseevropske energetske mreže v skupnem interesu Evropske unije. Poglobljena analiza o načrtovanem plinovodu pa je pokazala znatne težave, o katerih se doslej ni govorilo. Analiza kaže negativen vpliv na naravno okolje v območju Baltskega morja in ogrožanje energetske varnosti v delu držav članic EU v srednji in vzhodni Evropi. Težave postavljajo pod vprašaj odločitev o gradnji baltskega plinovoda, z bližajočim se začetkom gradbenih del pa se povečuje nujnost, da se ta vprašanja razjasnijo.</PARA><PARA>Baltik je plitvo morje z majhnim pretokom vode in ima zato precejšen potencial za zbiranje nevarnih snovi. Zaradi edinstvenega in izredno občutljivega ekosistema mu je Mednarodna pomorska organizacija podelila status posebej občutljivega morskega območja. Že danes je morsko dno Baltika onesnaženo z več tisoč tonami kovin z ladij iz obdobja druge svetovne vojne, pa tudi s kemičnim orožjem.  Podvodna pot plinovoda meri 1189 km. Odločitev podjetij, ki sodelujejo pri gradnji in želijo z dodatnim plinovodom povečati zmogljivosti, stopnjuje grožnjo onesnaževanja okolja.</PARA><PARA>Pri tem je potrebno upoštevati dejstvo, da bo delovanje baltskega plinovoda negativno vplivalo na energetsko varnost osmih držav Evropske unije od Baltika do srednjevzhodne Evrope. Ne samo, da bo tem državam odvzeta možnost pridobiti plin iz alternativnih virov, ampak se bo s tem znižal tudi tranzitni pomen obstoječih plinovodov Yamal I in Brotherhood. Polega tega je strošek baltskega plinovoda vsaj trikrat večji kot gradnja alternativnih plinovodov Yamal II ali Amber.</PARA><PARA>Kdaj in kako načrtuje Evropska komisija, da se bo soočila z vprašanjem baltskega plinovoda in kakšne ukrepe bo sprejela glede varstva ogroženega okolja ob Baltskem morju? Kako namerava Komisija preprečiti diskriminacijo in marginalizacijo držav članic EU iz srednje in vzhodne Evrope v skupni energetski politiki EU?</PARA></CONTENT></QUEST>