<QUEST><TI><TI-INTRO>USTNO VPRAŠANJE <QREF QID="H-2009-0460">H-0460/09</QREF></TI-INTRO><TI-SESSION>v času vprašanj, na delnem zasedanju decembra 2009</TI-SESSION><TI-RULES-EP>v skladu s členom 116 Poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>predložil <PERSON ID="96829">Ádám Kósa</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST>za <INST TYPE="COM">Komisijo</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0460">Zadeva: Jezikovne pravice in pravice znakovnega jezika</OBJECT><CONTENT><PARA>Doslej je bil znakovni jezik z zakonom ali ustavo priznan v devetih državah članicah Evropske unije, od 9. novembra dalje pa je priznan tudi na Madžarskem. Evropski parlament je med letoma 1988 in 1998 v resolucijah že dvakrat obravnaval položaj znakovnih jezikov, vendar je bilo doslej le malo dejanskih rezultatov. </PARA><PARA>Leta 2007 je skupina na visoki ravni za večjezičnost pripravila številne predloge o večjezičnosti. Ta skupina je poudarila, da večjezičnost vključuje tudi znakovne jezike. </PARA><PARA>Svet za splošne zadeve in zunanje odnose je že 26. novembra 2009 dosegel soglasje o ratifikaciji Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov. Člen 30 te konvencije določa: <I>„Invalidi imajo enako kot drugi pravico, da se prizna in podpre njihova lastna kulturna in jezikovna identiteta, tudi znakovni jezik in kultura gluhih.“</I></PARA><PARA>Katere ukrepe načrtuje Komisija, upoštevajoč leta 2000 sprejeta flensburška priporočila, ki opozarjajo tudi na znakovne jezike, da bi uveljavila priznanje znakovnih jezikov in njihovo ustrezno uporabo v institucijah Evropske unije?</PARA></CONTENT></QUEST>