<QUEST><TI><TI-INTRO>USTNO VPRAŠANJE <QREF QID="H-2010-0203">H-0203/10</QREF></TI-INTRO><TI-SESSION>v času vprašanj, na delnem zasedanju maja 2010</TI-SESSION><TI-RULES-EP>v skladu s členom 116 Poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>predložil <PERSON ID="26851">Nikolaos Chountis</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST>za <INST TYPE="CS">Svet</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0203">Zadeva: Sporazum vodilnih članic euroobmočja o mehanizmu pomoči</OBJECT><CONTENT><PARA>Izjava vodilnih članic euroobmočja o grškem gospodarstvu pušča nedogovorjena številna vprašanja o priporočenem ukrepanju in vsebini mehanizmov pomoči.</PARA><PARA> Sporazum določa, da so „članice euroobmočja pripravljene prispevati k usklajenim dvostranskim posojilom“ ter nadaljuje, da „pričakuje, da bodo države članice euroobmočja prispevale na podlagi lastnih kapitalskih ključev ECB“. Ali to izraža pričkovanje ali zavezo?</PARA><PARA>Cilj mehanizma je, da „določi spodbude za vrnitev k tržnemu financiranju s pomočjo oblikovanja cen, ki bo ustrezno glede na tveganje“. Kdo bo odgovoren za oceno tveganja? Sporazum tudi določa, da bodo „obrestne mere določene brez posebnih ugodnosti, tj. ne bodo vsebovale nobenih prvin subvencioniranja“. Trenutno razmiki grških obveznic mejijo na 400 bazičnih točk. Kakšna obrestna mera bi bila teoretično sprejemljiva, če ne bo vsebovala nobenih prvin subvencioniranja?</PARA></CONTENT></QUEST>