<QUEST><TI><TI-INTRO>VPRAŠANJE ZA USTNI ODGOVOR Z RAZPRAVO <QREF QID="O-2009-0150">O-0150/09</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>v skladu s členom 115 Poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>predložila <PERSON ID="36281">Silvia-Adriana Ţicău</PERSON>, <PERSON ID="1309">Brian Simpson</PERSON>, <PERSON ID="96659">János Áder</PERSON>, <PERSON ID="2295">Hannes Swoboda</PERSON>, <PERSON ID="28253">Eva Lichtenberger</PERSON>, <PERSON ID="28238">Michael Cramer</PERSON>, <PERSON ID="25718">Saïd El Khadraoui</PERSON>, <PERSON ID="2247">Mathieu Grosch</PERSON>, <PERSON ID="39725">Iuliu Winkler</PERSON>, <PERSON ID="39711">Victor Boştinaru</PERSON>, <PERSON ID="33984">Ioan Mircea Paşcu</PERSON>, <PERSON ID="33982">Marian-Jean Marinescu</PERSON>, <PERSON ID="96807">Ivailo Kalfin</PERSON>, <PERSON ID="96825">Norica Nicolai</PERSON>, <PERSON ID="4243">Dirk Sterckx</PERSON>, <PERSON ID="23808">Csaba Sándor Tabajdi</PERSON>, <PERSON ID="96871">Michael Theurer</PERSON>, <PERSON ID="96842">Ismail Ertug</PERSON>, <PERSON ID="28292">Inés Ayala Sender</PERSON>, <PERSON ID="96714">Jiří Havel</PERSON>, <PERSON ID="28155">Edit Herczog</PERSON>, <PERSON ID="34235">Stanimir Ilchev</PERSON>, <PERSON ID="38605">Iliana Malinova Iotova</PERSON>, <PERSON ID="23691">Jelko Kacin</PERSON>, <PERSON ID="34231">Evgeni Kirilov</PERSON>, <PERSON ID="96829">Ádám Kósa</PERSON>, <PERSON ID="96859">Ioan Enciu</PERSON>, <PERSON ID="96651">Eduard Kukan</PERSON>, <PERSON ID="96870">Gesine Meissner</PERSON>, <PERSON ID="96652">Alajos Mészáros</PERSON>, <PERSON ID="96861">Nadezhda Neynsky</PERSON>, <PERSON ID="96653">Katarína Neveďalová</PERSON>, <PERSON ID="33989">Daciana Octavia Sârbu</PERSON>, <PERSON ID="97308">Vilja Savisaar</PERSON>, <PERSON ID="96718">Olga Sehnalová</PERSON>, <PERSON ID="4545">Catherine Stihler</PERSON>, <PERSON ID="96809">Peter van Dalen</PERSON>, <PERSON ID="28123">Louis Grech</PERSON>, <PERSON ID="33997">Corina Creţu</PERSON>, <PERSON ID="96856">George Sabin Cutaş</PERSON>, <PERSON ID="95281">Vasilica Viorica Dăncilă</PERSON>, <PERSON ID="96857">Cătălin Sorin Ivan</PERSON>, <PERSON ID="96911">Tanja Fajon</PERSON>, <PERSON ID="96832">Kinga Göncz</PERSON>, <PERSON ID="34234">Antonyia Parvanova</PERSON>, <PERSON ID="37324">Adina-Ioana Vălean</PERSON> in <PERSON ID="38595">Rovana Plumb</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST>za <INST TYPE="COM">Komisijo</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0150">Zadeva: Evropska strategija za Podonavje</OBJECT><CONTENT><PARA>Donava v svojem skoraj 3000 km dolgem toku od Schwarzwalda v Nemčiji do Črnega morja povezuje deset evropskih držav, med njimi šest članic EU. Evropski svet je na zasedanju 18. in 19. junija 2009 pozval Komisijo, naj do 2011 pripravi evropsko strategijo za Podonavje. Zgodovina sodelovanja v Podonavju je bogata. Evropska komisija za plovbo po Donavi, ki je bila ustanovljena 30. marca 1856 in je najprej imela sedež v Galatiju v Romuniji, je bila ena prvih evropskih institucij. Danes je v Budimpešti, na Madžarskem.</PARA><PARA>EU mora sedanje programe sodelovanja v tej regiji utrditi in združiti v evropsko strategijo za Podonavje po vzorcu strategije EU za regijo Baltskega morja. </PARA><PARA>Strategija za Podonavje bi morala izkoristiti prednosti mednarodnega sodelovanja med državami vzdolž Donave in razviti enoten pristop, ki bi se osredotočil na prednostna področja, kot so družbeni in gospodarski razvoj, varstvo okolja (zlasti zavarovanih naravnih rezervatov in čiste pitne vode), prevoz (tudi povezave z Renom prek kanala Ren-Majna-Donava), trajnostni turizem, znanstvena izmenjava, kulturna dediščina in jezikovna raznovrstnost v porečju Donave.</PARA><PARA>Evropski parlament je v svojem predhodnem mandatu podrl oblikovanje strategije EU za Podonavje. Odbor TRAN je septembra 2008 poslal delegacijo v Podonavje, da bi spodbudil zmogljivosti te velike evropske reke in regij vzdolž nje. Eden glavnih dosežkov te delegacije je bilo oblikovanje medskupine Evropskega parlamenta za Donavo.</PARA><PARA>Medskupina za Donavo bo tesno sodelovala z visokimi predstavniki držav ob Donavi, predstavniki regij in mest vzdolž Donave, Evropsko komisijo in drugimi evropskimi in mednarodnimi institucijami ter s koordinatorji prednostnih projektov za porečje Donave.</PARA><PARA>Ali lahko Komisija, ob upoštevanju pomena, ki ga ima skladna strategija za Podonavje, posreduje informacije o razmerah pri oblikovanju strategije EU za Podonavje, o njenih prednostnih nalogah, o glavnih merilih za izbiranje projektov, ki bodo vključeni v akcijski načrt, tudi opredelitev ciljnega področja za strategijo EU za Podonavje, ter o časovnem razporedu za posamezne ukrepe?</PARA></CONTENT></QUEST>