<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Vprašanje za čas za vprašanja <QREF QID="H-2011-000008">H-000008/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>za <INST TYPE="CS">Svet</INST></TI-DEST><TI-SESSION>Delno zasedanje: januar 2011</TI-SESSION><TI-RULES-EP>Člen 116 poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96695">Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė</PERSON> <GRPOL GRPOLID="2948">(PPE)</GRPOL></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000008">Zadeva: Problematika odškodnine ob okoljski škodi</OBJECT><CONTENT><PARA>Madžarsko, ki je pred kratkim prevzela predsedovanje Svetu, je lani prizadela huda ekološka katastrofa – poplava rdečega blata. Po navedbah je bil eden glavnih vzrokov za katastrofo nestrokovno vzdrževanje obrata. EU ne predvideva finančne pomoči državam v primeru katastrof, do katerih je prišlo zaradi namernega oz. malomarnega človeškega ravnanja. Če so povzročitelji finančno šibki, tudi države članice pogosto ne zmorejo same nositi finančnih posledic takšnih nesreč.</PARA><PARA>Ali se predsedstvo ne strinja s tem, da bi bilo treba preveriti in zaostriti zakonske predpise glede projektiranja (predvsem v zvezi s preverjanjem ekološke sprejemljivosti), vzdrževanja in delovanja obratov, pri katerih obstaja visoko okoljsko tveganje? Ali ne bi bilo prav tako smotrno, če bi se v Evropski uniji ustanovil sklad, ki bi se financiral s prispevki tistih, ki izvajajo nadzor nad obrati z visokim okoljskim tveganjem, z na ta način pridobljenimi sredstvi pa bi se pozneje izplačevale odškodnine v primeru ekoloških katastrof, povzročenih zaradi takšnih obratov (podobno kot sklad, ki ga je prostovoljno ustanovila družba „British Petroleum“ za izplačilo odškodnin za posledice katastrofe v Mehiškem zalivu)? </PARA></CONTENT></QUEST>