<QUEST><TI><TI-INTRO>VPRAŠANJE ZA USTNI ODGOVOR Z RAZPRAVO <QREF QID="O-2008-0084">O-0084/08</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>v skladu s členom 108 Poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>predložila <PERSON ID="4544">Diana Wallis</PERSON>, <PERSON ID="38600">Bilyana Ilieva Raeva</PERSON> in <PERSON ID="39762">Johannes Lebech</PERSON>, v imenu skupine <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL></TI-AUTHOR><TI-DEST>za <INST TYPE="COM">Komisijo</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0084">Zadeva: Upravljanje arktičnega območja v globaliziranem svetu</OBJECT><CONTENT><PARA>Od govora, ki ga je Gorbačov imel v Murmansku in v katerem je pozval države iz arktičnega območja k oblikovanju &quot;resničnega območja miru in plodnega sodelovanja&quot; na skrajnem severu, je minilo že več kot dvajset let. V tem obdobju so se pojavila številna pomembna oziroma ključna vprašanja – onesnaževanje, podnebne spremembe, ki vodijo k odpiranju doslej zaprtih morskih poti, uporaba virov, trajnost, varna energetska oskrba, zaloge rib – , kar je usmerilo pozornost na daljni sever. Konec maja 2008 je pet držav, ki mejijo na Arktiko – Kanada, Danska, Norveška, Rusija in ZDA– sprejelo izjavo (ilulissatska izjava), s katero si prizadevajo za izvajanje mednarodnega pomorskega prava za Arktiko, vendar nasprotujejo sklepanju posebnih pravnih sporazumov za Arktiko. To je izrednega pomena za mednarodno skupnost in vse potencialne akterje s tega območja. To je za Evropsko unijo posebnega pomena, saj med svoje države članice šteje tri arktične dežele,  ki se jim pridružujeta sosednji državi, s katerima je tesno povezana v okviru evropskega gospodarskega prostora. Poleg tega pa gospodarska, okoljska in raziskovalna vprašanja narekujejo, da Evropska unija ne sme ostati brezbrižna glede arktične regije. <BRK/></PARA><PARA>Ali naj Komisija opredeli možne   elemente trajnostne in celostne strategije Evropske unije, s katerimi   se bo soočilo z izzivi in ki bi EU omogočila, da zavzame dejavnejšo   vlogo v odnosu do arktične regije, zlasti glede varnostne, gospodarske   in okoljske dimenzije na daljnem severu? <BRK/></PARA><PARA>Ker se za arktično območje   zaenkrat ne uporabljajo dvostranski standardi in uredbe, saj se ni nikoli   predvidelo, da bo ta regija nekoč plovna vodna pot ali območje trgovinskega   izkoriščanja, ali Komisija meni, da je sedanja struktura upravljanja   na daljnem severu zadostna za soočanje z nastajajočimi in obstoječimi   izzivi? Glede na dejstvo, da je zadnje mednarodno polarno leto iz petdesetih   letih vodilo k podpisu antarktičnega sporazuma, ali Komisija meni, da   bi bila na primer zavezujoča arktična listina primerna rešitev? <BRK/></PARA><PARA>Ker Evropska unija v   tej regiji že sodeluje prek arktičnega okna iz politike severne dimenzije   in prek različnih političnih področij, ki zadevajo na primer energetsko   varnost, podnebne spremembe, morska vprašanja ali ribolov, na kakšen   način namerava Komisija izboljšati usklajevanje svojih politik na teh   področjih in kdaj namerava opredeliti resnično celovito politiko daljnega   severa?</PARA></CONTENT></QUEST>