<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Vprašanje za ustni odgovor <QREF QID="O-2012-000032">O-000032/2012</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>za <INST TYPE="COM">Komisijo</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Člen 115 poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96736">Jan Philipp Albrecht</PERSON>, <PERSON ID="96815">Judith Sargentini</PERSON>, <PERSON ID="28409">Raül Romeva i Rueda</PERSON>, <PERSON ID="96734">Franziska Keller</PERSON>, <PERSON ID="4531">Jean Lambert</PERSON>, <PERSON ID="4385">Hélène Flautre</PERSON>, <PERSON ID="96821">Rui Tavares</PERSON>, <PERSON ID="96728">Barbara Lochbihler</PERSON>, <PERSON ID="28619">Tatjana Ždanoka</PERSON>, <PERSON ID="97017">Ulrike Lunacek</PERSON>, <PERSON ID="96738">Sandrine Bélier</PERSON>, <PERSON ID="96758">Gerald Häfner</PERSON><BRK/>v imenu skupine <GRPOL GRPOLID="1107">Verts/ALE</GRPOL></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000032">Zadeva: Pristop EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah in reforma Evropskega sodišča za človekove pravice</OBJECT><CONTENT><PARA>Evropska konvencija o človekovih pravicah (EKČP) je najnaprednejši mehanizem za človekove pravice na svetu. Posameznikom omogoča, da vlade, ki kršijo temeljne svoboščine, privedejo pred Evropsko sodišče. EU je Evropski konvenciji o človekovih pravicah vedno pripisovala zelo velik pomen, kar dokazuje dejstvo, da je pristop države k Svetu Evrope in k tej konvenciji pogoj za njeno članstvo v EU. Pravna obveznost EU za pristop k tej konvencije je zapisana tudi v členu 6 PEU. Glede na to obveznost je zaskrbljujoče, da je pristop oviran zaradi političnega nasprotovanja Združenega kraljestva in Francije. Predstavniki parlamentarne skupščine 47 držav Sveta Evrope (PACE) in Evropski parlament so 25. januarja 2012 nacionalne vlade, zlasti Združenega kraljestva in Francije, pozvali, naj ne ovirajo EU pri podpisu Evropske konvencije o človekovih pravicah. Hkrati pa je vlada Združenega kraljestva, ki trenutno predseduje Svetu Evrope, napovedala, da se bo osredotočila na nadaljnje reforme te konvencije. Predsednik Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP) je poudaril odgovornost držav podpisnic pri zagotavljanju izvrševanja sodb, Parlamentarna skupščina pa je dodala, naj države rešijo strukturne oziroma sistemske probleme in okrepijo vlogo tega sodišča, da se zagotovi njegova učinkovitost. </PARA><PARA>V zvezi s tem je treba opozoriti, da je oviranje pristopa EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah v nasprotju z načelom lojalnega sodelovanja (člen 4(3) PEU), na podlagi katerega si Unija in države članice ob popolnem medsebojnem spoštovanju pomagajo pri izvajanju nalog iz Pogodb. Poleg tega morajo države članice v skladu s Pogodbo podpirati Unijo pri izpolnjevanju njenih nalog in se vzdržati vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili uresničevanje ciljev Unije.</PARA><PARA>- Kakšno je stališče Komisije o poskusu držav članic, da preprečijo pristop k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, glede na lojalno sodelovanje, kot je zapisano v členu 4 PEU?</PARA><PARA>- S katerimi ukrepi namerava Komisija okrepiti nacionalno izvajanje in zmanjšati visoko število ponovitvenih vlog na Evropsko sodišče za človekove pravice, kar je potreben prvi korak, da bo mogoče dejansko napredovati k sporazumu o reformi sodišča?</PARA><PARA>- Kakšni so predlogi in stališča EU in njenih držav članic v organih Sveta Evrope in v odnosu do teh organov, kar zadeva pristop in reformo Evropskega sodišča za človekove pravice? Ali države članice sledijo enotni usmeritvi EU na podlagi členov 2 in 6 PEU? Kakšen je časovni načrt za dejanski pristop EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah?</PARA></CONTENT></QUEST>