<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Vprašanje za čas za vprašanja <QREF QID="H-2011-000052">H-000052/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>za <INST TYPE="CS">Svet</INST></TI-DEST><TI-SESSION>Delno zasedanje: februar 2011</TI-SESSION><TI-RULES-EP>Člen 116 poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="28276">Laima Liucija Andrikienė</PERSON> <GRPOL GRPOLID="2948">(PPE)</GRPOL></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000052">Zadeva: Posledice sistema za trgovanje z emisijami ETS III za evropsko industrijo gnojil</OBJECT><CONTENT><PARA>15. decembra 2010 je bila sprejeta tretja faza direktive o sistemu trgovanja z emisijami, Direktive 2003/87/ES (zlasti oddelka 10a, ki zadeva določitev relativnih primerjalnih vrednosti onesnaževanja za različne evropske industrije).</PARA><PARA>Zelo verjetno je, da bo evropska industrija gnojil zaradi teh sprememb utrpela hude finančne izgube. Hkrati bi to lahko postavilo v prednostni položaj proizvajalce gnojil iz držav, ki ne sodelujejo v sistemu trgovanja z emisijami, kot so Kitajska, Indija, Rusija, Belorusija in druge. Evropska industrija gnojil je najsodobnejša na svetu z najnižjimi stopnjami onesnaževanja. Z nadaljnjim nalaganjem strožjih zahtev za evropsko industrijo gnojil bomo dali prednost tujim proizvajalcem gnojil, kar bi lahko evropske proizvajalce povsem izrinilo s svetovnega trga gnojil. Z zmanjšanjem proizvodnje gnojil v Evropi bo EU postala bolj odvisna od uvoza gnojil iz tretjih držav, kot sta Kitajska in Rusija, ki izvažajo gnojila veliko slabše kakovosti in z višjimi stopnjami onesnaževanja.</PARA><PARA>Kakšno je stališče Sveta o tej spremembi direktive o sistemu trgovanja z emisijami? Ali je Svet preračunal, kako bo ta sprememba vplivala na evropsko industrijo gnojil? Kakšen bi lahko bil vpliv na konkurenčnost in trajnost evropskega kmetijskega sektorja?</PARA></CONTENT></QUEST>