<QUEST><TI><TI-INTRO>VPRAŠANJE ZA USTNI ODGOVOR Z RAZPRAVO <QREF QID="O-2008-0133">O-0133/08</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>v skladu s členom 108 Poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>predložil <PERSON ID="1473">Gérard Deprez</PERSON>, v imenu <COMMITTEE COMMID="824">Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve</COMMITTEE></TI-AUTHOR><TI-DEST>za <INST TYPE="COM">Komisijo</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0133">Zadeva: Napredek evropskega območja svobode, varnosti in pravice v letu 2008</OBJECT><CONTENT><PARA>Evropski svet naj bi konec leta 2009 sprejel nov večletni program za evropsko območje svobode, varnosti in pravice. Deset let po vrhu v Tampereju je pravni red Evropske unije na tem področju precej obsežen, čeprav se zdi, da je njegov večji del, zlasti kar zadeva varnost, bolj usmerjen v sodelovanje med upravami kot pa v zaščito in spodbujanje temeljnih pravic državljanov na evropski ravni.</PARA><PARA>Ali bo Komisija glede na to pri pripravi novega večletnega programa za območje svobode, varnosti in pravice :</PARA><PARA>(a) upošteval prva priporočila Evropskega parlamenta, sprejeta 25. septembra 2008;</PARA><PARA>(b) se strinjal s stališčem Evropskega parlamenta, da je resnični cilj evropskega območja svobode, varnosti in pravice izboljšati zaščito temeljnih in državljanskih pravic na nacionalni in evropski ravni z uveljavljanjem najstrožjih standardov, tako da se državljani, ne glede na to, kje v Evropski uniji živijo, ne bodo počutili diskriminirani;</PARA><PARA>(c) pripravil nove predloge za postopkovna jamstva in na podlagi nedavnih sodb Sodišča Evropskih skupnosti pregledal pravni okvir uredb EU o oblikovanju tako imenovanih črnih list;</PARA><PARA>(d) pripravil verodostojen načrt za izvajanje evropskega pakta o priseljevanju, azilu in vključevanju z vzpostavitvijo trajnega dialoga s civilno družbo in nacionalnimi parlamenti;</PARA><PARA>(e) z izboljšanjem vzajemnega poznavanja nacionalnih sodnih sistemov, kot je nedavno predlagal Svet Evropske unije, s spodbujanjem ukrepov za vzajemno priznavanje (kot je evropski dokazni nalog) ter medopravilnosti omrežij in storitev (kar že poteka v zvezi s povezanostjo kazenskih evidenc) in z okrepitvijo evropske mreže za usposabljanje na področju sodstva vzpostavil usklajeno pravosodno območje;</PARA><PARA>(f) oblikoval celostno strategijo za evropsko notranjo varnost pod nadzorom Evropskega in nacionalnih parlamentov s povezavo sodelovanja po schengenskem sporazumu in prümski konvenciji, švedske pobude za izmenjavo obveščevalnih podatkov in Europolovega rednega poročanja z oceno nevarnosti organiziranega kriminala (OCTA) v enoten okvir ter z nadgradnjo varstva podatkov, kot je predvideno v nedavnem okvirnem sklepu;</PARA><PARA>(g) povezal Evropskega in nacionalne parlamente pri vzpostavljanju preglednejše in skladnejše zunanje politike o območju svobode, varnosti in pravice na mednarodnih forumih, kot so ZN, Svet Evrope in haaška konferenca, ter v odnosih s tretjimi državami, kot so Združene države in Rusija, pri tem pa se pogajal o podobnih sporazumih, kot je prümska konvencija, pa tudi o izročanju in vzajemni pravni pomoči ter o sporazumih o ponovnem sprejemu, zlasti ko gre za države, ki niso podpisnice ženevskih konvencij;</PARA><PARA>(h) v nove zakonodajne predloge o območju svobode, varnosti in pravice vključil priporočilo državam članicam, naj državljane pravočasno obveščajo o veljavnih nacionalnih izvedbenih pravilih, pa tudi o nacionalnih upravnih organih, ki so odgovorni za izvajanje ukrepov EU?</PARA></CONTENT></QUEST>