<QUEST><TI><TI-INTRO>USTNO VPRAŠANJE <QREF QID="H-2010-0192">H-0192/10</QREF></TI-INTRO><TI-SESSION>v času vprašanj, na delnem zasedanju maja 2010</TI-SESSION><TI-RULES-EP>v skladu s členom 116 Poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>predložila <PERSON ID="96681">Vilija Blinkevičiūtė</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST>za <INST TYPE="COM">Komisijo</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0192">Zadeva: Uporabnost in učinkovitost odprte metode usklajevanja v državah članicah Evropske unije</OBJECT><CONTENT><PARA>Odprta metoda usklajevanja je bila oblikovana za uresničevanje strateških ciljev Evropske unije na področjih javne politike. Temeljiti bi morala na oblikovanju smernic in kazalnikov na ravni Evropske unije, opredelitvi konkretnih količinskih meril in ciljev na nacionalni ravni, presojah, poročilih, akcijskih načrtih, primerjalnih analizah, ocenah, medsebojnih pregledih in izmenjavi dobre prakse. Pri oceni njenih perspektiv na ravni Evropske unije je treba poudariti, da cilji iz lizbonske strategije niso bili v celoti uresničeni. Poleg tega narašča dvom o njeni uporabnosti zaradi neenakega izvajanja te strategije v državah članicah. Če se bodo notranji kazalniki Evropske unije ali držav članic še naprej občutno razlikovali od ciljev iz strategij Evropske unije, bo to samo še enkrat potrdilo neuporabnost in neučinkovitost odprte metode usklajevanja.</PARA><PARA>Ali Komisija ne meni, da ima ta metoda pomanjkljivosti in zaradi šibkosti svojih mehanizmov ukrepanja le malo vpliva v državah članicah? Ali je koristna? Kako bi lahko konkretno prispevala k zmanjšanju revščine, boju proti socialni izključenosti, učinkovitosti ukrepov socialne zaščite, gospodarski rasti in rasti zaposlovanja v državah članicah? Kakšno je stališče Komisije do uvedbe obveznih minimalnih socialnih standardov v vsej Evropski uniji?</PARA></CONTENT></QUEST>