<QUEST><TI><TI-INTRO>VPRAŠANJE ZA USTNI ODGOVOR Z RAZPRAVO <QREF QID="O-2006-0008">O-0008/06</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>v skladu s členom 108 Poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>predložitev: <PERSON ID="2097">Giles Chichester</PERSON>, v imenu <COMMITTEE COMMID="816">Odbora za industrijo, raziskave in energetiko</COMMITTEE></TI-AUTHOR><TI-DEST>za <INST TYPE="COM">Komisijo</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0008">Zadeva: Zanesljivost preskrbe z energijo v Evropski uniji</OBJECT><CONTENT><PARA>Poraba energije v EU bo v obdobju od 1990 do 2020 predvidoma narasla za 22%. V EU zlasti narašča poraba nafte kljub 50-odstotnemu zmanjšanju energetske intenzivnosti naprav na nafto in uporabi obnovljivih goriv v industriji, prometu, za ogrevanje in proizvodnjo električne energije. Opazno se je v EU povečalo povpraševanje po plinu, tako gledano absolutno kot v primerjavi z drugimi gorivi, in sicer se je tržni delež plina v desetih letih povečal z 18% na 24% v letu 2003 in bo do leta 2020 predvidoma dosegel 27%. Odvisnost EU od uvoza se bo do leta 2030 predvidoma povečala na 71%, povečalo pa se bo tudi povpraševanje v tretjih državah, ki bodo tekmovale za energijo, potrebno državam članicam EU.  <BRK/></PARA><PARA>Kaj bo storila Komisija, da   bi se primerno odzvala na najnovejše dogajanje pri rastočem povpraševanju   po energiji na eni strani in na geopolitična, strateška in diplomatska   tveganja za stabilnost na drugi? Kako bi lahko v prihodnosti zagotovili   neodvisno preskrbo EU z energijo (potrebe po nafti in plinu)? <BRK/></PARA><PARA>Katere druge vire energije   bi lahko izkoriščali ob upoštevanju trajnostnega razvoja, konkurenčnosti   in zanesljivosti preskrbe, če se zmanjšajo zaloge nafte in plina ali   če na preskrbo vplivajo geopolitična tveganja? <BRK/></PARA><PARA>Kaj meni Komisija o   učinku kjotskih pogajanj po letu 2012 na zanesljivost oskrbe z energijo   in konkurenčnost EU (lizbonski cilji)? <BRK/> <BRK/></PARA></CONTENT></QUEST>