<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Vprašanje za čas za vprašanja <QREF QID="H-2010-0367">H-0367/2010</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>za <INST TYPE="COM">Komisijo</INST></TI-DEST><TI-SESSION>Delno zasedanje: september I 2010</TI-SESSION><TI-RULES-EP>Člen 116 poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="28377">Lidia Joanna Geringer de Oedenberg</PERSON> <GRPOL GRPOLID="2949">(S&amp;D)</GRPOL></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ0367">Zadeva: Plinovod Severni tok</OBJECT><CONTENT><PARA>Plinovod Severni tok se gradi, žalostni primer naftnega madeža v Mehiškem zalivu pa nas mora opozarjati na nevarnosti tega večnacionalnega projekta. Zato bi vam rada zastavila nekaj vprašanj. Naftna družba Bristih Petroleum očitno nima ustreznih odgovorov. Ali je Komisija seznanjena s postopki obvladovanja krize, predvidenimi za primere nesreč v plinovodu Severni tok? Ali je Komisija pripravljena pomagati plinovodu Severni tok pri obvladovanju krize, če se zgodi kakršna koli nesreča? Katera država bi bila odgovorna v primeru nesreče in kdo bi financiral odpravljanje škode, nastale zaradi nesreče? Poleg tega Rusija ni ratificirala Konvencije iz Espooja, čeprav je strateška in zelo pomembna partnerica plinovoda Severni tok. Kaj meni Komisija o teh razmerah, ob upoštevanju, da se je komisar Stavros Dimas v svojem govoru 8. julija 2008 obvezal, da bo Komisija vedno izvajala pritisk na tretje države, naj ratificirajo sporazume, ki so koristni okolju?</PARA></CONTENT></QUEST>