<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Vprašanje za ustni odgovor <QREF QID="O-2010-0116">O-0116/2010</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>za <INST TYPE="COM">Komisijo</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Člen 115 poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="28208">Nathalie Griesbeck</PERSON>, <PERSON ID="39713">Renate Weber</PERSON><BRK/>v imenu skupine <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ0116">Zadeva: Sporazumi Skupnosti s tretjimi državami o ponovnem sprejemu </OBJECT><CONTENT><PARA>Evropska unija je do zdaj podpisala enajst sporazumov o ponovnem sprejemu. Pogajanja so stekla še za 7 drugih sporazumov, od katerih sta dva (s Pakistanom in Gruzijo) v fazi sprejemanja, eden (s Turčijo) pa bo podpisan v kratkem.</PARA><PARA>Od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe ima Evropski parlament večja pooblastila pri odobritvi mednarodnih sporazumov.</PARA><PARA>Kot zakonodajni organ z novo odgovornostjo, Parlament upravičeno pričakuje, da se bo lahko ob temeljitem poznavanju vprašanj odločal o teh sporazumih. Komisijo poziva, naj vzpostavi mehanizem vrednotenja sporazumov o ponovnem sprejemu, ki mu bo omogočil, da bo lahko dal utemeljeno odobritev. Ta splošni mehanizem naj odgovori na naslednja vprašanja: </PARA><PARA>Katera jamstva lahko Komisija nudi Evropskemu parlamentu glede preglednosti in pravice do obveščenosti pri pogajanjih o teh sporazumih? Ali se lahko Komisija zaveže, da bo Parlament redno in sistematično obveščala o razpravah o sporazumih, ki potekajo v skupnih odborih?</PARA><PARA>Katera jamstva lahko Komisija da glede spoštovanja človekovih pravic v primeru tretjih držav, ki niso podpisnice Ženevske konvencije? Ali naj ne bi EU prenovila merila, ki se jih uporablja pri pogajanjih o sporazumih o poenostavitvi vizumskih postopkov tako, da bi med pogoje vključila zahtevo po podpisu Ženevske konvencije, pa tudi drugih konvencij o varovanju temeljnih pravic? </PARA><PARA>Ali je Komisija pripravljena podpreti vzpostavitev mehanizma spremljanja sporazumov o ponovnem sprejemu in vrednotenja posledic njihovega izvajanja za ponovno sprejete osebe? Tak mehanizem se mora osredotočiti na položaju ponovno sprejetih državljanov tretjih držav, zlasti oseb, ki so bile v tranzitu preko držav, ki so predmet pogodbe, pa tudi oseb brez državljanstva. Sistematično mora urediti tudi sodelovanje in izmenjavo podatkov z ustreznimi mednarodnimi organizacijami (nevladnimi organizacijami, Mednarodno organizacijo za migracije in drugimi), za zagotovitev zbiranja statističnih podatkov in kar natančnejše vrednotenje posledic teh sporazumov za ponovno sprejete osebe. </PARA><PARA>Skupina ALDE Komisijo na koncu tudi poziva k nadaljnjim prizadevanjem za oblikovanje usklajene skupne azilne politike, ki bo zagotavljala, da se sporazumi o ponovnem sprejemu s tretjimi državami ne bodo v nobenem primeru uporabljali za osebe, ki bi jim bilo treba priznati status begunca. </PARA></CONTENT></QUEST>