<QUEST><TI><TI-INTRO>USTNO VPRAŠANJE Z RAZPRAVO <QREF QID="O-2006-0063">O-0063/06</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>v skladu s členom 108 Poslovnika</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>predložila <PERSON ID="1191">Doris Pack</PERSON>, v imenu skupine <GRPOL GRPOLID="1102">PPE-DE</GRPOL>, <PERSON ID="28236">Gisela Kallenbach</PERSON>, v imenu skupine <GRPOL GRPOLID="1107">Verts/ALE</GRPOL>, <PERSON ID="2295">Hannes Swoboda</PERSON>, v imenu skupine <GRPOL GRPOLID="1103">PSE</GRPOL>, <PERSON ID="4508">Erik Meijer</PERSON>, <PERSON ID="28411">Ignasi Guardans Cambó</PERSON>, <PERSON ID="23691">Jelko Kacin</PERSON> in <PERSON ID="28262">Henrik Lax</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST>za Svet</TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0063">Zadeva: Vizumska politika do držav zahodnega Balkana</OBJECT><CONTENT><PARA>Tri leta po sprejetju solunskega programa iz junija 2003 so dosežki vizumske politike EU do držav zahodnega Balkana še vedno pičli. Države članice EU do omenjenih držav izvajajo različne ureditve in na splošno so v veljavi dokaj stroge omejitve. To občutno ovira socialne in gospodarske izmenjave ter razvoj regije, omejuje priložnosti na številnih področjih, od izobraževanja preko trgovine, do regionalnega sodelovanja in zaposlovanja. Učinkovitost omejevalnih ureditev v boju proti organiziranemu kriminalu je vprašljiva. Storilci kaznivih dejanj žal že izkoriščajo možnost prostega gibanja brez vizumov, zato je posledično stopnja kriminala v nekaterih državah EU višja kot v nekaterih državah zahodnega Balkana. Državam zahodnega Balkana je bilo podano zagotovilo o evropski prihodnosti, natančneje, EU je ob različnih priložnostih jasno dala vedeti, da so na poti k evropski integraciji in sčasoma članstvu v EU.</PARA><PARA>V Solunu smo proces stabilizacije in pridruževanja oplemenitili z dejavniki, ki so bili del izkušenj z novimi državami, ki so k EU pristopile leta 2004, med njimi odpiranje programov EU in politični dialog.</PARA><PARA>Evropska komisija je po vrhu v Solunu podala nekaj predlogov za udejanjanje tega okrepljenega približevanja ter nedavno, konec januarja, objavila sporočilo, v katerem so navedeni predlogi za zakonodajo EU na področju olajšanja dodeljevanja vizumov s sklicevanjem na države zahodnega Balkana. Na medministrski konferenci EU o notranji varnosti na začetku meseca maja na Dunaju je komisar Frattini podal pomembne izjave, vendar dejanja še niso sledila. Zastoj ni produktiven in je v nasprotju z lastno politiko EU.</PARA><PARA>Je Svet pripravljen ukrepati v zvezi s tem? </PARA><PARA>Kakšne medvladne ukrepe za sodelovanje bi lahko Svet sprejel kot vmesni korak med čakanjem na prenos v nacionalne zakonodaje direktiv, ki jih je EU že sprejela, in v pričakovanju sprejema nove zakonodaje EU (direktive) o vizumih za zahodni Balkan? Kakšne ukrepe bi Svet lahko za začetek sprejel za olajšanje in bolj prosto gibanje študentov, politikov in poslovnežev ter nato čim hitreje za gibanje vseh državljanov? </PARA><PARA>Bo Svet države članice pozval, naj pristanejo na predčasno izvajanje nekaterih od naštetih ukrepov?</PARA></CONTENT></QUEST>