16.4.2009
PROPUNERE DE REZOLUȚIE
depusă pe baza întrebărilor cu solicitare de răspuns oral B6-0489/2008 și B6-0494/2008
în conformitate cu articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul de procedură
de Gérard Deprez
în numele Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne
referitoare la dezbaterea anuală cu privire la progresele realizate în 2008 în spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ) (articolele 2 și 39 din Tratatul UE)
Rezoluția Parlamentului European referitoare la dezbaterea anuală cu privire la progresele realizate în 2008 în spațiul de libertate, securitate și justiție (articolele 2 și 39 din Tratatul UE)
Parlamentul European,
–
având în vedere articolele 2, 6 și 39 din Tratatul UE, precum și articolele 13, 17-22, 61-69, 255 și 286 din Tratatul CE, care constituie temeiurile juridice principale pentru dezvoltarea Uniunii Europene și a Comunității ca spațiu de libertate, securitate și justiție,
–
având în vedere întrebările cu solicitare de răspuns oral adresate Consiliului ( B6-0489/2008 ) și Comisiei ( B6-0494/2008 ), dezbătute în plen la 17 decembrie 2008 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+PV+20081217+ITEM-014+DOC+XML+V0//IT&amp;language=EN ,
–
având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,
A.
întrucât, la 10 ani de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Amsterdam:
– acquis-ul comunitar pentru justiție, libertate și securitate a crescut în mod semnificativ, confirmând astfel opțiunea statelor membre de a implica masiv instituțiile Uniunii Europene în crearea de politici în acest domeniu, astfel încât să se garanteze libertatea, securitatea și justiția cetățenilor Uniunii;
– conform datelor furnizate de sondajele periodice Eurobarometru, majoritatea cetățenilor Uniunii au din ce în ce mai mult sentimentul că măsurile la nivel comunitar au un plus de valoare față de cele luate numai la nivel național, iar două treimi dintre cetățeni sprijină măsurile comunitare care promovează și protejează drepturile fundamentale (inclusiv drepturile copiilor), precum și combaterea criminalității organizate și a terorismului, în timp ce doar 18 % dintre cetățeni sunt de părere că măsurile la nivelul UE nu au prezentat niciun avantaj suplimentar;
B.
întrucât factorii pozitivi menționați anterior nu pot compensa:
– deficiențele juridice persistente și complexitatea procesului decizional al UE, mai ales în domenii precum cooperare polițienească și judiciară în materie penală, în care nu există un control democratic și juridic adecvat la nivelul UE;
– reținerea manifestată de majoritatea statelor membre de a consolida politicile legate de drepturile fundamentale și drepturile cetățenilor; totodată, a devenit din ce în ce mai necesară concentrarea nu numai pe cazurile transfrontaliere pentru a evita folosirea de stPersonNameandarde duble în cazul aceluiași stat membru;
– nevoia constată de a dezvolta în continuare și de a pune în aplicare în mod corespunzător politica europeană comună în materie de imigrație și azil, care se confruntă cu întârzieri în ceea ce privește calendarul convenit în cadrul Programului de la Haga și în Pactul european privind imigrația și azilul;
– dificultățile întâmpinate de Comisie în asigurarea unei aplicări corecte și la timp a legislației comunitare adoptate de curând, alături de gestionarea unui volum mare de corespondență, reclamații și a unui număr din ce în ce mai mare de proceduri în caz de încălcare a dreptului comunitar;
– necesitatea unei implicări mai mari a Parlamentului European și a parlamentelor naționale în evaluarea impactului real al legislației UE pe teren;
– rețeaua, încă insuficient de dezvoltată, de reprezentanți ai societății civile și ai părților interesate, la nivelul fiecărei politici a SLSJ; merită remarcat faptul că miniștrii de justiție ai statelor membre au decis abia de curând să construiască o rețea în vederea consolidării reciproce a legislațiilor naționale, iar acest lucru ar trebui, de asemenea, făcut și pentru celelalte domenii ale SLSJ;
– faptul că, chiar și între agențiile UE, cooperarea se dezvoltă lent, iar situația riscă să devină și mai complicată odată cu multiplicarea numărului de alte organisme care au sarcini operaționale la nivelul UE;
C.
întrucât trebuie amintite:
– poziția constant prudentă adoptată de Consiliu și Comisie, ca urmare a adoptării de către Parlament a Rezoluției din 25 septembrie 2008 referitoare la dezbaterea anuală cu privire la progresele realizate în 2007 în spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ) Texte adoptate, P6_TA(2008)0458 . și în timpul dezbaterilor în plen din decembrie 2008 privind protecția drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană și progresul înregistrat în cadrul SLSJ;
– sprijinul oferit de parlamentele naționale pentru o cooperare interparlamentară de o mai mare anvergură, mai ales în cadrul SLSJ, după cum au demonstrat-o contribuțiile acestora la dezbaterile generale și cu prilejul unor ocazii specifice, cum ar fi revizuirea normelor în domeniul transparenței, Decizia-cadru a Consiliului 2002/475/JAI din 13 iunie 2002 privind combaterea terorismului JO L 164, 22.6.2002, p.
3. , noua legislație UE-PNR Propunere de decizie-cadru a Consiliului privind utilizarea registrului cu numele pasagerilor (PNR) în scopul aplicării legii (COM)2007)0645). , punerea în aplicare a Directivei 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora JO L 158, 30.4.2004, p.
77. , evaluarea Directivei 2003/9/CE a Consiliului din 27 ianuarie 2003 de stabilire a stPersonNameandardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre JO L 31, 6.2.2003, p.
18. , precum și implementarea cooperării judiciare în cauze penale și civile,
1.
solicită statelor membre care nu au ratificat încă Tratatul de la Lisabona să facă acest lucru cât mai curând, deoarece acest tratat va compensa cele mai importante deficiențe din SLSJ prin:
– crearea unui cadru mai coerent, mai transparent și mai viabil din punct de vedere juridic;
– consolidarea protecției drepturilor fundamentale, conferind statut juridic obligatoriu Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene Textul Cartei: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:303:0001:0016:EN:PDF Explicații: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:303:0017:0035:EN:PDF.
(Carta) și permițând UE să adere la Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale;
– conferirea de puteri sporite cetățenilor UE și societății civile prin implicarea acestora în procesul legislativ și prin acordarea unui grad mai mare de acces la Curtea de Justiție a Comunităților Europene (CEJ);
– implicarea Parlamentului European și a parlamentelor naționale în evaluarea politicilor UE, conferind astfel un grad mai mare de responsabilitate administrației europene și administrațiilor naționale;
2.
invită Consiliul European, Consiliul și Comisia:
(a) să implice în mod oficial Parlamentul European nou ales în adoptarea viitorului program multianual SLSJ pentru perioada 2010-2014, deoarece, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, acest program ar trebui implementat de către Consiliu și Parlament prin procedura de codecizie; ținând seama de faptul că acest program multianual ar trebui să conțină mult mai multe elemente decât cele propuse în rapoartele grupurilor de lucru privind viitorul anumitor domenii, din cadrul Consiliului, iar parlamentele naționale ar trebui să aibă un rol fundamental în stabilirea priorităților și implementarea lor la nivel național;
(b) să se concentreze asupra viitorului program multianual și, în mod deosebit, asupra îmbunătățirii drepturilor fundamentale și a drepturilor cetățenilor, după cum a recomPersonNameandat recent Parlamentul A se vedea Rezoluția din 14 ianuarie 2009 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în perioada 2004-2008 (Texte adoptate , P6_TA(2009)0019 ). , prin dezvoltarea obiectivelor și principiilor cuprinse în Cartă, proclamată de instituții la Nisa în 2000 și din nou la Lisabona la 12 decembrie 2007;
3.
consideră că se cuvine de urgență ca Comisia:
(a) să adopte inițiative menite să îmbunătățească protecția drepturilor cetățenilor, cum ar fi protecția datelor, dreptul la protecție diplomatică și consulară și libertatea de circulație și de stabilire a reședinței;
(b) să elaboreze un mecanism care să asigure o implicare mai mare a cetățenilor în definirea conceptului de cetățenie a Uniunii prin crearea de mecanisme de consultare și prin sprijinirea rețelelor părților interesate;
(c) să prezinte un program coerent și complet de măsuri UE în vederea consolidării drepturilor procedurale ale inculpaților și a garanțiilor necesare în etapele anterioare și ulterioare proceselor, îndeosebi în cazul persoanelor care nu sunt cetățeni ai țării respective, și, la modul general, să creeze un sistem de monitorizare a măsurilor la nivel european în materie de justiție penală și securitate în ceea ce privește apărarea drepturilor cetățenilor;
(d) să adune și să difuzeze în mod regulat toate datele importante cu caracter neutru referitoare la evoluția principalelor politici din cadrul SLSJ, precum fluxurile de migrație, situația criminalității organizate și mai ales a terorismului - a se vedea Evaluarea amenințărilor pe care le prezintă criminalitatea organizată la nivelul UE (OCTA) și Raportul privind situația terorismului și evoluția acesteia în UE (TE-SAT), realizat de Europol;
(e) să prezinte cât mai curând posibil instrumentele juridice încă neadoptate referitoare la alte categorii de cetățeni din țări terțe deținători ai „Cărții Albastre a UE”, precum lucrătorii sezonieri, persoanele transferate în cadrul aceleiași întreprinderi și stagiarii remunerați, precum și cele referitoare la mPersonNameandatul FRONTEX; în special, să se asigure că FRONTEX dispune de resurse corespunzătoare pentru a-și atinge obiectivele și pentru a informa pe deplin Parlamentul cu privire la negocierile cu țări terțe pentru încheierea de acorduri în domeniul imigrării;
(f) să elaboreze o politică privind securitatea internă europeană, care să vină în completarea planurilor naționale de securitate, astfel încât cetățenii Uniunii și parlamentele naționale să poată avea o imagine clară a plusului de valoare adus de măsurile UE; în mod special, să consolideze politica comunitară de combatere a anumitor tipuri de criminalitate organizată, cum ar fi criminalitatea informatică, traficul de ființe umane, exploatarea sexuală a copiilor sau corupția, acționând eficient și utilizând toate instrumentele de cooperare disponibile pentru a obține rezultate concrete, inclusiv acțiuni în vederea adoptării unui instrument legislativ privind confiscarea bunurilor financiare și imobiliare ale organizațiilor criminale internaționale și reutilizarea acestora în scopuri sociale;
(g) să continue să implementeze principiul recunoașterii reciproce a hotărârilor judecătorești atât în materie civilă, cât și penală, în toate etapele procedurii judiciare, în special în ceea ce privește justiția penală, astfel încât să asigure la nivel european un sistem de recunoaștere și acceptare reciprocă a probelor, respectând în cea mai mare măsură drepturile fundamentale;
(h) să sprijine evoluția recunoașterii reciproce printr-o serie de măsuri care să întărească încrederea reciprocă, mai ales prin dezvoltarea unei alinieri a dreptului penal material și procedural, a drepturilor procedurale, îmbunătățirea evaluării reciproce a funcționării sistemelor de justiție și a metodelor de creștere a încrederii reciproce în interiorul profesiei juridice, precum dezvoltarea programelor de formare în domeniul judiciar și sprijinirea rețelelor;
(i) să elaboreze o strategie comunitară externă transparentă și eficientă în cadrul SLSJ, care să se bazeze pe o politică credibilă, mai ales în domeniile în care Comunitatea deține competențe exclusive, de exemplu în cazul acordurilor de readmisie, protecției frontierelor externe și a politicilor de acordare a vizelor (după modelul programului de scutire de vize din SUA);
(j) să invite Consiliul să consulte în mod regulat Parlamentul, chiar și în cazul acordurilor internaționale care au ca obiect cooperarea judiciară și polițienească în materie penală, deoarece în momentul de față, prin refuzul său de a face acest lucru, Consiliul contrazice principiile UE ale cooperării loiale și răspunderii democratice; invită Comisia să prezinte în special criteriile privind elaborarea unei politici europene adecvate referitoare la acordurile cu țările terțe privind asistența juridică reciprocă sau extrădarea în cazul infracțiunilor grave, luând în considerare principiul nediscriminării între cetățenii UE și cei provenind din țările terțe în cauză;
(k) să introducă o legislație specifică care să acorde protecție diplomatică și consulară tuturor cetățenilor UE, indiferent dacă statul membru respectiv este reprezentat pe teritoriul unei țări terțe;
(l) să formuleze propuneri noi pentru a se conforma hotărârilor CEJ referitoare la protecția drepturilor fundamentale în cazurile de blocare a fondurilor persoanelor fizice sau juridice, făcând referire și la hotărârile Curții de Justiție cu privire la lista din anexa la Decizia Consiliului nr.
2008/583/EC din 15 iulie 2008 de aplicare a articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr.
2580/2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului JO L 188, 16.7.2008, p.
21. , în special în cauzele T-284/08 PMOI c.
Consiliului și T-256/07 PMOI c.
Consiliului;
(m) să consolideze încrederea reciprocă și solidaritatea dintre administrațiile statelor membre prin:
– stabilirea, în colaborare cu Consiliul Europei, de stPersonNameandarde mai ridicate de calitate pentru cooperarea judiciară RecomPersonNameandarea adresată Consiliului privind calitatea justiției penale și armonizarea dreptului penal în statele membre, JO C 304 E, 1.12.2005, p.
109-113. și polițienească;
– consolidarea și democratizarea mecanismelor de evaluare reciprocă oferite deja în contextul cooperării în spațiul Schengen și în combaterea terorismului;
– extinderea modelului evaluării și asistenței reciproce între statele membre, stabilit în cadrul spațiului Schengen la toate politicile din domeniul SLSJ care privesc cetățenii din alte state membre sau din țări terțe (cum ar fi în cazul politicilor privind migrația și integrarea, dar și în cazul programelor de implementare de măsuri împotriva terorismului și împotriva radicalizării);
(n) să instituie o coordonare și o complementaritate mai mare între agențiile UE existente, cum ar fi Europol, Eurojust, Frontex și Cepol, deoarece aceste organisme ar trebui să depășească stadiul de cooperare incipientă și nesigură și să stabilească legături mai strânse cu serviciile naționale corespunzătoare, adoptând stPersonNameandarde mai ridicate de eficiență și securitate și devenind mai responsabile și mai transparente în relațiile cu Parlamentul European și parlamentele naționale;
(o) să dezvolte și să consolideze în continuare, în mod periodic, politica comună a Uniunii în domeniul gestionării frontierelor, subliniind în același timp necesitatea definirii, cât mai curând posibil, a unei arhitecturi globale pentru strategia Uniunii în materie de frontiere, precum și modul în care toate programele și proiectele legate de aceasta ar trebui să interacționeze și să funcționeze ca un întreg pentru a optimiza modul în care acestea sunt corelate și pentru a evita duplicarea sau incoerențele;
4.
îndeamnă Comisia să facă toate eforturile necesare pentru finalizarea proiectelor în cauză și pentru a garanta că Sistemul de Informații privind Vizele (VIS) și Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) pot intra în vigoare cât mai curând posibil;
5.
recomandă Comisiei să nu prezinte în mod prematur propuneri legislative pentru a introduce noi sisteme – în special Sistemul de intrare/ieșire – până ce VIS și SIS II nu sunt implementate și nu devin operaționale; recomandă evaluarea necesității reale a unui astfel de sistem, ținând seama de suprapunerea evidentă cu o serie de sisteme deja existente; consideră că este esențial să se examineze necesitatea realizării oricăror modificări la sistemele existente și să se realizeze estimări adecvate ale costurilor reale pe care le implică întregul proces;
6.
invită Comisia să includă în propunerea sa privind programul multianual recomandările de mai sus, precum și cele făcute de Parlament în rezoluția din 25 septembrie menționată mai sus, precum și în următoarele rezoluții;
– Rezoluția din 14 ianuarie 2009 privind situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în perioada 2004 – 2008 Texte adoptate, P6_TA(2009)0019 . ,
– Rezoluția din 2 aprilie 2009 referitoare la problematica și perspectivele cetățeniei europene Texte adoptate, P6_TA(2009)0204 . ,
– Rezoluția din 27 septembrie 2007 privind aplicarea Directivei 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică JO C 219 E, 28.8.2008, p.
317. ,
– Rezoluția din 10 martie 2009 referitoare la următoarele etape ale gestionării frontierelor în Uniunea Europeană și la experiențele similare în țări terțe Texte adoptate, P6_TA(2009)0085 . ,
precum și
– Rezoluția din 10 martie 2009 referitoare la viitorul sistemului european comun de azil Texte adoptate, P6_TA(2009)0087 . ;
7.
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.
