17.9.2008
PROPUNERE DE REZOLUȚIE
depusă în conformitate cu articolul 33 din Regulamentul de procedură
de Francis Wurtz, Esko Seppänen și Helmuth Markov
în numele Grupului GUE/NGL
referitoare la Programul legislativ și de lucru al Comisiei pentru 2009
Rezoluția Parlamentului European referitoare la Programul legislativ și de lucru al Comisiei pentru 2009
Parlamentul European ,
–
având în vedere articolul 33 din Regulamentul său de procedură,
A.
întrucât UE se confruntă cu provocări considerabile: problema socială, criza financiară și alimentară mondială, schimbările climatice, militarizarea relațiilor internaționale și un deficit democratic major;
B.
întrucât, până în prezent, UE nu s-a dovedit a fi în măsură să găsească soluții la aceste probleme care să fie benefice pentru cetățenii Europei; întrucât politicile neoliberale ale UE, deficitul democratic și procedurile lipsite de transparență au creat un climat de neîncredere în rândul cetățenilor și o gravă criză de legitimitate a actualelor instituții europene;
întrucât opoziția și protestele lucrătorilor, ale consumatorilor și ale utilizatorilor serviciilor publice din întreaga Europă împotriva reformelor injuste din domeniul securității sociale, a reducerii veniturilor, a privatizării și liberalizării serviciilor de interes general și a delocalizării întreprinderilor promovate de politica actuală a UE devin din ce în ce mai accentuate;
D.
întrucât se intensifică preocuparea și rezistența cu privire la rolul UE și al statelor sale membre în regiuni de criză precum Irakul și Afganistanul; întrucât cetățenii europeni nu doresc militarizarea relațiilor internaționale;
întrucât poporul irlandez a respins Tratatul de la Lisabona în singurul referendum desfășurat în privința acestuia în Uniunea Europeană;
F.
întrucât în 2009 vor avea loc alegeri pentru Parlamentul European și își va începe activitatea o nouă Comisie,
Generalități
1.
își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la faptul că actuala Comisie și alte instituții europene nu au tras învățăminte în urma rezultatului referendumurilor privind Tratatul constituțional din Franța și Țările de Jos și din respingerea Tratatului de la Lisabona în Irlanda, care reflectă în mod clar rezistența cetățenilor Europei cu privire la politicile neoliberale și militarizarea Uniunii Europene; consideră că, dacă instituțiile europene nu reușesc să realizeze aspirațiile cetățenilor europeni, criza de legitimitate a UE va înregistra o intensificare dramatică;
2.
solicită Comisiei să înceteze imediat activitatea în curs și să nu lanseze alte inițiative care vizează continuarea unei politici de reforme injuste în domeniul securității sociale, de reducere a veniturilor, de privatizare și liberalizare a serviciilor de interes general și de delocalizare a întreprinderilor;
3.
insistă ca procesul de ratificare să fie întrerupt și ca tratatele să facă obiectul unei revizuiri detaliate, pentru a deschide calea pentru o Europă socială; subliniază necesitatea de a asigura prevalența drepturilor sociale asupra libertăților pieței interne;
Creștere economică și locuri de muncă
4.
solicită, ca prim pas, introducerea unei „clauze privind progresul social” ca protocol cu caracter obligatoriu la tratatele actuale, în vederea clarificării următoarelor aspecte:
– tratatul nu trebuie interpretat ca afectând în vreun fel exercitarea drepturilor fundamentale, așa cum sunt ele recunoscute de către statele membre, inclusiv a dreptului la grevă și la acțiune colectivă la nivel național, precum și la greve și acțiuni colective de dimensiuni transfrontaliere;
– aceste drepturi includ și dreptul sau libertatea de a lua alte măsuri prevăzute în sistemele de relații de muncă ale statelor membre, printre care și cele vizând încheierea acordurilor colective care depășesc nivelul salariilor și standardelor minime;
– tratatul nu trebuie interpretat ca afectând în vreun fel relațiile de muncă și sistemele de negocieri colective recunoscute în statele membre;
– tratatul nu trebuie interpretat ca afectând în vreun fel competențele statelor membre în materie de adoptare a unor legi sociale care să prevadă standarde și cerințe aplicabile tuturor lucrătorilor dintr-o țară și superioare celor stabilite prin directivele UE de fixare a standardelor minime;
– ori de câte ori drepturile menționate mai sus sau competențele de politică socială și sistemele de relații de muncă ale statelor membre intră în conflict cu normele pieței interne sau cu „libertățile fundamentale” ale pieței interne, cele dintâi au întâietate în fața ultimelor;
Combaterea șomajului, a sărăciei, a excluderii sociale și a inegalității veniturilor
5.
atrage atenția asupra persistenței unor niveluri ridicate ale șomajului, ale sărăciei, ale excluderii sociale și ale inegalității veniturilor în UE; insistă ca lupta împotriva inegalităților și promovarea unei convergențe reale să constituie prioritățile agendei economice și sociale a UE; solicită Comisiei să își reorienteze politica în această direcție;
6.
consideră că Strategia europeană de ocupare a forței de muncă trebuie să aibă drept punct central de referință conceptul „muncii de calitate” și să se concentreze asupra promovării acesteia, a îmbunătățirii securității sociale, a consolidării drepturilor existente ale lucrătorilor și a introducerii unora noi, a promovării unei gestionări mai bune a riscurilor sociale și a unei mai bune echilibrări a vieții profesionale cu cea personală;
7.
atrage atenția asupra cerințelor esențiale care se impun la revizuirea Directivei privind instituirea unui comitet european de întreprindere: o definiție mai precisă a „informării”, a „consultării” (informații scrise detaliate furnizate în timp util, inclusiv cu privire la aspecte strategice) și a chestiunilor „transnaționale”, scăderea pragurilor impuse pentru instituirea de CEI, recunoașterea rolului sindicatelor și a drepturilor acestora și îmbunătățirea condițiilor de muncă pentru CEI; instituirea unor penalități eficiente, proporționale și disuasive pentru întreprinderile care încalcă dispozițiile directivei și instituirea unui drept de veto pentru CEI cu privire la planurile conducerii întreprinderilor de restructurare, fuzionare, preluare sau concediere, amânând orice decizie definitivă până când CEI propune o soluție alternativă, în urma unei consultări aprofundate cu conducerea;
8.
propune consolidarea drepturilor colective și individuale ale lucrătorilor prin evaluarea și revizuirea directivelor privind concedierile colective (75/129/CEE , modificată prin Directiva 92/56/CEE), transferul de întreprinderi ((77/187/CEE) și insolvabilitatea (80/987/CEE), în scopul de a consolida drepturile lucrătorilor cu privire la schimbările economice; propune adoptarea unei directive care să instituie standarde minime ridicate de protecție împotriva concedierii individuale nejustificate;
Sănătate
9.
critică propunerea de directivă a Comisiei privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul serviciilor medicale transfrontaliere; subliniază faptul că propunerea este elaborată din perspectiva pieței interne și vizează în principal să permită persoanelor înstărite și educate să meargă în străinătate pentru a cumpăra servicii medicale mai ieftine; atrage atenția asupra faptului că propunerea subminează egalitatea în sistemele de sănătate, întrucât sumele rambursate pacienților din statele membre mai sărace nu le vor permite să acopere costul îngrijirilor medicale de înaltă calitate din statele membre mai bogate;
10.
consideră că în domeniul sănătății și siguranței la locul de muncă este necesară adoptarea de urgență a unei directive privind ergonomia, care să vizeze aspecte precum prevenirea microtraumatismelor repetate și a tulburărilor musculoscheletice; sugerează Comisiei să examineze posibilitatea transformării Recomandării UE privind bolile profesionale (2003/670) într-o directivă minimală;
11.
invită Comisia să răspundă până în iunie 2009 la două obiective esențiale stabilite în 2004, și anume, după hotărârea Janecek (cauza C-237/07), sensibilizarea publicului larg cu privire la poluarea mediului și impactul acesteia asupra sănătății și reexaminarea și adaptarea politicii europene de reducere a riscurilor;
Politicile monetară și fiscală
12.
subliniază faptul că întregul sistem financiar în forma sa neoliberală s-a dovedit instabil din punct de vedere economic și ineficient și nociv în ceea ce privește egalitatea, bunăstarea generală și democrația; subliniază faptul că stabilitatea necesită o mai bună cooperare între autoritățile de control, inclusiv la nivel internațional, ceea ce presupune în mod logic o revizuire completă a dispozițiilor de supraveghere existente la nivelul Uniunii Europene;
13.
consideră că politicile monetară și fiscală ale UE au avut un impact negativ asupra creșterii economice și a numărului locurilor de muncă; atrage atenția asupra necesității aplicării unei politici monetare care să contribuie la consolidarea creșterii economice durabile și la combaterea șomajului; solicită revocarea în acest scop a Pactului de stabilitate și de creștere; solicită o reorientare a misiunii Băncii Centrale Europene în direcția creșterii economice durabile și a ocupării forței de muncă; sprijină ideea unor rate ale dobânzii diferențiate - foarte scăzute pentru investițiile în domeniile ocupării forței de muncă și educației și ridicate pentru proiectele speculative;
14.
constată că evaziunea și concurența fiscală au consecințe grave asupra bugetelor naționale, duc la încălcări ale principiului impozitării echitabile și pot provoca denaturarea concurenței; subliniază că sunt necesare modificări fundamentale ale actualului sistem al TVA; își exprimă regretul profund cu privire la lipsa de progrese ale Consiliului în această privință;
15.
subliniază faptul că politicile axate exclusiv pe competitivitate vor continua să intensifice disparitățile regionale și sociale; reafirmă solicitarea de către Parlament a unei evaluări a sistemului veniturilor alocate;
16.
subliniază faptul că cetățenii cer să fie protejați împotriva agresivității pieței și a prețurilor ridicate ale bunurilor de bază prin măsuri guvernamentale împotriva speculării prețurilor; subliniază necesitatea de a reintroduce controale și verificări ale prețurilor bunurilor de bază;
Transporturi
17.
solicită Comisiei să apere și să promoveze extinderea obligațiilor de serviciu public la toate modurile de transport, în cazul cărora prioritățile să fie siguranța și respectarea unor condiții sociale echitabile și nu profitul financiar privat, care poate pune în pericol atât siguranța, cât și securitatea serviciilor de transport;
18.
subliniază faptul că provocarea cea mai importantă este garantarea siguranței și a securității pentru toate modurile de transport, în special în sectorul aviației, în care sunt necesare măsuri financiare suplimentare pentru a îmbunătăți controalele și a evalua respectarea de către transportatorii aerieni nu numai a normelor de siguranță, ci și a legislației sociale, ca element-cheie în relația cu lucrătorii din domeniul transporturilor și cu pasagerii;
19.
consideră că întreținerea infrastructurii și a autovehiculelor, formarea profesională a lucrătorilor, cerințele privind timpul de odihnă, condițiile sociale și salariile echitabile sunt aspecte esențiale care contribuie la sporirea siguranței și a securității transporturilor; prin urmare, Comisia ar trebui să promoveze un plan de acțiune care să includă îmbunătățirea tuturor acestor factori;
20.
consideră că, în cadrul general al unei internalizări a costurilor externe, Comisia ar trebui să asigure sprijin financiar pentru moduri de transport mai durabile și mai ecologice: consideră, prin urmare, că măsurile revizuite privind Eurovinieta ar trebuie să fie obligatorii și nu lăsate la latitudinea statelor membre, având în vedere că, prin viitoarea ratificare și punere în aplicare a Convenției alpine, eforturile de adaptare ale statelor membre vor putea fi completate cu măsuri suplimentare în domenii sensibile pentru climă;
Energie
21.
solicită ca, în vederea atenuării schimbărilor climatice, obiectivele UE să fie revizuite astfel încât să excludă profiturile excepționale ale giganților energetici europeni datorate sistemului de calcul al prețului energiei electrice;
22.
ia act de problema inerentă a Sistemului de comercializare a cotelor de emisie cauzată de elementele speculative din cadrul licitațiilor, al schimburilor de energie pe piețele secundare și al sistemului de calcul al prețului energiei electrice pe piețele en gros; solicită Comisiei să propună un plan detaliat de limitare a efectelor speculative dăunătoare asupra prețului plătit de consumatori pentru energia electrică;
23.
solicită Comisiei să prezinte planul detaliat privind subvențiile pentru instalațiile demonstrative de CSC;
24.
solicită Comisiei să accelereze procedurile de stabilire a criteriilor durabile pentru materiile prime destinate producerii de biocombustibili;
25.
solicită Comisiei să propună o nouă directivă pentru a rezolva problema eliminării deșeurilor nucleare, pe baza concluziilor Grupului de lucru la nivel înalt;
Agricultură
26.
își exprimă îndoielile cu privire la punerea în aplicare a rezultatelor acordului privind „bilanțul de sănătate al Politicii Agricole Comune (PAC)”, deoarece acesta perpetuează metoda „disocierii” subvențiilor de producție, menține distribuirea inechitabilă a subvențiilor între producători și între țări și promovează modelul „agriculturii intensive”, care influențează negativ calitatea produselor alimentare; regretă faptul că Comisia nu prezintă propuneri cu privire la modalitățile de soluționare a problemelor cu care se confruntă exploatațiile agricole mici și mijlocii, a căror supraviețuire este amenințată în condițiile noii PAC;
27.
invită Comisia să-și asume responsabilitatea în ceea ce privește siguranța alimentară și să informeze cetățenii europeni despre prezența organismelor modificate genetic în produsele de consum; solicită retragerea soiurilor de OMG care au fost introduse de unele state membre; atrage atenția asupra potențialelor riscuri pentru sănătate ale alimentelor care conțin OMG și solicită efectuarea mai multor cercetări asupra acestor riscuri; solicită ca alimentelor care conțin OMG să li se aplice întotdeauna principiul precauției;
Pescuit
28.
subliniază importanța socioeconomică a pescuitului și necesitatea de a asigura durabilitatea resurselor halieutice; subliniază actualul dezechilibru dintre situația socioeconomică și protejarea durabilă a mediului; solicită instituirea unui mecanism de subvenționare sau de compensare a pescarilor afectați de planurile de refacere a rezervelor de pește sau a altor măsuri care să asigure o protecție sporită a ecosistemelor, în special în regiunile defavorizate;
29.
ia act de intenția Comisiei de a prezenta o propunere de revizuire a organizării comune a piețelor în domeniul produselor pescărești; subliniază necesitatea unei revizuiri ambițioase a OCP pentru ameliorarea comercializării peștelui și a produselor pescărești și pentru sporirea valorii lor adăugate;
30.
solicită Comisiei să recunoască specificitatea pescuitului costier la scară mică și al celui artizanal în cadrul PCP și să prezinte o propunere de creare a unui program comunitar de sprijinire a acestor activități, care ar facilita coordonarea acțiunilor și ar dirija fonduri de la alte instrumente existente pentru a face față problemelor specifice cu care se confruntă acest segment al sectorului, inclusiv măsuri de compensare a creșterii prețurilor combustibililor (benzină și motorină);
Schimbările climatice și dezvoltarea durabilă
31.
reafirmă faptul că ajungerea în timp util la un acord privind măsurile referitoare la energie/climă este de o importanță vitală pentru credibilitatea UE și poziția sa de lider în contextul negocierilor internaționale în domeniul climei, pentru a se asigura încheierea la Copenhaga în 2009 a unui acord post-2012 ambițios referitor la schimbările climatice și solicită Comisiei să elaboreze de urgență posibile scenarii pentru perioada de după 2012;
32.
subliniază că aplicarea necorespunzătoare a legislației comunitare din domeniul mediului are un efect negativ atât asupra mediului, cât și asupra sănătății publice și atrage atenția asupra faptului că aplicarea actualei legislații a UE din domeniul mediului trebuie să devină o prioritate pentru Comisie;
33.
consideră că punerea în aplicare a Planului de acțiune pentru biodiversitate care vizează stoparea pierderii biodiversității până în 2010 avansează extrem de lent și că efectele sociale și economice ale pierderii biodiversității și ale declinului serviciilor ecosistemice se fac deja simțite; prin urmare, solicită Comisiei să promoveze punerea în aplicare a Planului de acțiune pentru biodiversitate și protejarea ecosistemelor și a componentelor lor ce țin de apă, sol și biodiversitate drept fundament pentru o strategie a UE de adaptare;
34.
consideră că monitorizarea Strategiei europene pentru dezvoltare durabilă trebuie să fie ameliorată și solicită Comisiei să elaboreze indicatori pentru fiecare aspect esențial referitor la mediu (climă/energie, mediu/sănătate, mobilitate durabilă, resurse naturale), care să faciliteze identificarea politicilor și măsurilor necesare de urgență care să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice; prin urmare, solicită Comisiei să includă adaptarea când modifică legislația existentă și când elaborează legislația nouă, astfel încât să limiteze efectele schimbărilor climatice;
35.
subliniază că deficitul de apă și secetele din Europa constituie un element central care trebuie să fie abordat în momentul adaptării la schimbările climatice; prin urmare, solicită Comisiei să elaboreze o propunere legislativă prin care să se garanteze accesul liber la apă ca bun comun și care să includă măsuri privind planificarea utilizării durabile a terenurilor, gestionarea resurselor de apă și a situațiilor de secetă;
Justiție și afaceri interne
36.
solicită deschiderea de căi de migrație legală pentru toate categoriile, nu doar pentru migranții cu înaltă calificare (propunerea privind așa-numita „carte albastră”); în acest context, solicită insistent prezentarea cât mai rapidă a propunerii îndelung așteptate privind lucrătorii sezonieri și încurajează prezentarea unei propuneri orizontale mai cuprinzătoare;
37.
solicită prezentarea unei directive specifice care să instituie o serie comună de drepturi pentru toți migranții; este convins că o asemenea directivă ar trebui să conțină toate dispozițiile Convenției internaționale privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și ale membrilor familiilor acestora, adoptată de Adunarea Generală a Națiunilor Unite la 18 decembrie 1990;
38.
se opune ideii unui permis unic care să le dea posibilitatea resortisanților din țările terțe să locuiască și să lucreze pe teritoriul unui stat membru, astfel cum se sugerează în proiectul de directivă din 2007, deoarece acesta permite accesul în UE doar migranților care au deja un contract de muncă; solicită, prin urmare, instituirea unor permise de ședere specifice, menite să faciliteze căutarea unui loc de muncă;
39.
solicită insistent revizuirea mandatului Frontex pentru a se axa pe salvarea migranților în apele Uniunii și a interzice în mod expres returnarea la frontiere; consideră că nu ar trebui alocate fonduri suplimentare agenției înainte de modificarea mandatului acesteia;
40.
își exprimă îndoielile cu privire la instituirea unui sistem de supraveghere a frontierelor europene „Eurosur” și la sugestia de extindere a utilizării datelor de identificare biometrice pentru a întări controalele la frontierele externe ale UE prin „sistemul de intrare-ieșire” propus;
41.
regretă acordarea accesului indirect la Sistemul de Informații privind Vizele (SIV) autorităților desemnate ale statelor membre și Europol și reamintește necesitatea urgentă ca decizia-cadru privind protecția datelor din cadrul celui de al treilea pilon să intre în vigoare;
Europa ca partener mondial
42.
critică lipsa de transparență a deciziilor și a acțiunilor Comisiei cu privire la „dezvoltarea relațiilor bilaterale cu anumite țări din vecinătate”; insistă ca aspectele precum dezvoltarea unei relații existente să fie supuse controlului detaliat și avizului Parlamentului;
43.
reafirmă că dezvoltarea relațiilor dintre UE și Israel ar trebui să fie coerentă cu și condiționată de respectarea de către Israel a obligațiilor internaționale care-i revin în temeiul dreptului internațional, în special al dreptului internațional în materie de drepturile omului și al dreptului internațional umanitar și de încetarea ocupației;
44.
își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la concurența dintre UE și Rusia în vecinătatea comună; respinge strategia confruntării - extinderea NATO, instalarea unui scut antirachetă și alte acțiuni provocatoare - în această regiune sensibilă; respinge orice concept care vizează crearea de sfere de influență în vecinătate sau în alte părți ale lumii; subliniază că relațiile dintre UE și vecinii săi ar trebui să se bazeze pe respectarea suveranității și a integrității teritoriale a tuturor statelor;
45.
invită Comisia să revizuiască strategia de vecinătate pentru a stabili relații cu toate statele vecine ale UE pe baza egalității, a avantajului reciproc și a respectării dreptului de autodeterminare;
46.
sprijină dezvoltarea „Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana” ca o consolidare a regiunii euro-mediteraneene, pe baza principiilor democratice și pe respectarea statutului de drept, care ar trebui să ducă la un parteneriat puternic; subliniază că un astfel de parteneriat necesită o agendă de dezvoltare pentru țările din sudul Mediteranei în locul unei strategii de liber schimb, o politică de apropriere între popoare și nu împușcarea imigranților, căutarea activă a unei soluții juste la problema palestiniană și nu continuarea unei politici de impunitate față de Israel; împărtășește opinia conform căreia este necesară o revigorare a Procesului de la Barcelona, care ar trebui să rămână elementul central al cooperării UE cu regiunea mediteraneeană; consideră că Declarația de la Barcelona, obiectivele și domeniile sale de cooperare reprezintă nucleul acestor relații;
47.
solicită Comisiei și Consiliului să nu promoveze liberalizarea piețelor statelor mediteraneene și să bazeze relațiile financiare pe comerțul echitabil și o consolidare autentică a relațiilor între cele două părți, prin care să se motiveze populațiile locale și să se promoveze un tip de dezvoltare care să nu depindă exclusiv de investițiile străine; solicită Comisiei și Consiliului să asigure că Adunarea Parlamentară Euro-Mediteraneeană (APEM) devine o parte integrantă a cadrului instituțional al Procesului de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana, drept dimensiunea ei parlamentară;
48.
regretă profund recunoașterea de către statele membre ale UE a declarației unilaterale de independență față de Serbia a regiunii Kosovo, care s-a dovedit a fi un precedent periculos pentru alte regiuni de conflict, cum au arătat-o evoluțiile din Abhazia și Osetia; își reafirmă îngrijorarea cu privire la misiunea EULEX în Kosovo, care se desfășoară fără aprobarea Consiliului de Securitate al ONU; insistă ca toate acțiunile UE în Kosovo să respecte integral Rezoluția nr.
1244 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite; în acest context, solicită Comisiei să revizuiască finanțarea misiunii EULEX și subliniază că finanțarea oricăror proiecte în Kosovo ar trebui să respecte cu strictețe legislația internațională și cea a UE;
49.
își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa controlului parlamentar în domeniile PESC și PESA; solicită instituirea unui mecanism de control parlamentar pentru toate tipurile de cheltuieli din domeniul PESC și PESA;
50.
critică faptul că Strategia politică anuală nu face referire la revizuirea la jumătatea perioadei a instrumentelor RELEX, care a fost convenită de Comisie și Parlament; solicită Comisiei să asocieze îndeaproape Parlamentul la procesul revizuirii programelor de asistență externă ale Uniunii;
Dezvoltare
51.
regretă faptul că în programul său legislativ pentru 2009, Comisia nu acordă o atenție corespunzătoare politicii de dezvoltare; regretă în special faptul că nu se menționează contribuția UE la realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului ale ONU;
52.
este îngrijorat de creșterea rapidă la nivel mondial a prețurilor produselor alimentare și de riscul grav pe care acest lucru îl implică pentru securitatea alimentară; salută crearea unei unități de criză speciale; subliniază, cu toate acestea, necesitatea unui program ambițios de asigurare a unei securități alimentare durabile, din perspectiva atât a continuării acordării ajutoarelor alimentare, cât și a politicii agricole pentru țările în curs de dezvoltare;
53.
subliniază că în 2009 procesul integrării regionale a regiunilor APE trebuie să rămână un principiu fundamental al APE și că aceste acorduri trebuie să fie coerente cu și să contribuie la consolidarea inițiativelor de integrare regională ale țărilor ACP; critică Comisia pentru că pune în pericol realizările în domeniul integrării regionale în cursul negocierilor APE și îi solicită să adauge în programul său de lucru pentru 2009 măsuri de asistență administrativă, tehnică și financiară pentru regiuni;
54.
regretă că nu se explică modul în care Comisia intenționează să redreseze situația declinului grav al contribuției la AOD de către UE și statele sale membre, pentru a asigura că Europa va atinge nivelul de 0,7% din VIB până în 2015;
55.
solicită insistent Comisiei să includă în SPA 2009 programul „Ajutor pentru comerț” pentru a combate, în special, efectele negative pentru țările ACP în materie de venituri din drepturile vamale și alte taxe;
Aplicare, gestionare și o mai bună reglementare
Buget
56.
consideră că o prezentare clară și transparentă a bugetului Uniunii Europene reprezintă o necesitate absolută din perspectiva nevoii de a informa cetățenii europeni cu privire la modul în care sunt folosite fondurile UE;
57.
așteaptă propunerile Comisiei de revizuire a bugetului, care să acopere toate domeniile cheltuielilor UE pentru 2009; subliniază că Parlamentul trebuie să fie asociat pe deplin la procesul de revizuire a bugetului; susține necesitatea stabilirii unei coerențe între prioritățile politice și cele bugetare; solicită Comisiei să explice în detaliu cum intenționează să finanțeze prioritățile noi fără a le pune în pericol pe cele vechi;
58.
se opune cu fermitate finanțării oricărei intervenții militare a UE din bugetul UE; solicită anularea reducerii acordate Regatului Unit, care nu se mai justifică în condițiile actuale ale Uniunii Europene;
Transparență
59.
solicită aplicarea Cărții verzi privind inițiativa europeană în materie de transparență, astfel cum a fost adoptată de Comisie la 30 mai 2006, și realizarea de progrese rapide în privința beneficiarilor finali ai fondurilor comunitare și a registrului reprezentanților grupurilor de interese (lobbyiștilor);
60.
reamintește Comisiei că s-a angajat, în contextul propunerii de regulament de modificare a Regulamentului (CE) nr.
1049/2001 privind accesul public la documentele instituțiilor europene, să asigure o transparență mai mare și să faciliteze accesul la documente;
* * *
61.
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.
