A6-0003/2008
8.1.2008
RAPORT
privind planul de acţiune privind eficienţa energetică: realizarea potenţialului
(2007/2106(INI))
Comisia pentru industrie, cercetare şi energie
Raportoare:
Fiona Hall
PE 390.513v01-00
CUPRINS
PROPUNERE DE REZOLUŢIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ...............................3
EXPUNERE DE MOTIVE................................................................................................16
AVIZ al Comisiei pentru afaceri economice şi monetare ....................24
AVIZ al Comisiei pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară 28
AVIZ al Comisiei pentru dezvoltare regională .......................................32
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE .............................................................36
PROPUNERE DE REZOLUŢIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN
referitoare la planul de acţiune privind eficienţa energetică: realizarea potenţialului
( 2007/2106(INI) )
Parlamentul European ,
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2006, intitulată „Un plan de acţiune privind eficienţa energetică, realizarea potenţialului ( COM(2006)0545 ).
– având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei ( SEC(2006)1173 ), complementar Comunicării susmenţionate a Comisiei din 19 octombrie 2006,
– având în vedere evaluarea impactului Planului de acţiune ( SEC(2006)1174 ) şi rezumatul acesteia ( SEC(2006)1175 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 ianuarie 2007, intitulată „O politică energetică pentru Europa” ( COM(2007)0001 ),
– având în vedere concluziile Preşedinţiei Consiliului European din 8 şi 9 martie 2007 referitoare la adoptarea de către Consiliul European a unui „Plan de Acţiune al Consiliului European (2007-2009) - O politică energetică pentru Europa” (7224/07),
– având în vedere Directiva 92/75/CEE a Consiliului din 22 septembrie 1992 privind indicarea, prin etichetare şi informaţii standard despre produs, a consumului de energie şi de alte resurse la aparatele de uz casnic
1 JO L 297, 13.10.1992, p.
16.
Directivă modificată ultima dată prin Regulamentul 1882/2003/CE al Parlamentului şi al Consiliului (JO L 284, 31.10.2003, p.
1). ,
– având în vedere Directiva 2002/91/CE a Parlamentul European şi a Consiliului din 16 decembrie 2002 privind performanţa energetică a clădirilor
2 JO L 1, 4.1.2003, p.
65. ,
– având în vedere Directiva 2004/8/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 11 februarie 2004 privind promovarea cogenerării pe baza cererii de energie termică utilă de energie pe piaţa internă a energiei
3 JO L 52, 21.2.2004, p.50. ,
– având în vedere Directiva 2005/32/CE a Comunităţii Europene şi a Consiliului din 6 iulie 2005 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerinţelor în materie de proiectare ecologică, aplicabile produselor consumatoare de energie
4 JO L 191, 22.7.2005, p.
29. ,
– având în vedere Directiva 2006/32/CE a Parlamentul European şi a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice
1 JO L 114, 27.04.2006, p.
64. ,
– având în vedere Decizia 2006/1005/CE a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind încheierea Acordului între Guvernul Statelor Unite ale Americii şi Comunitatea Europeană privind coordonarea programelor de etichetare referitoare la eficienţa energetică a echipamentelor de birou
2 JO L 381, 28.12.2006, p.
24. şi textul acordului menţionat anterior
JO L 381, 28.12.2006, p.
26. ,
– având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind un program de etichetare referitor la eficienţa energetică a echipamentelor de birou ( COM(2006)0576 ),
– având în vedere Decizia nr.
1639/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 24 octombrie 2006 de instituire a unui program-cadru pentru inovaţie şi competitivitate (2007-2013)
4 JO L 310, 9.11.2006, p.
15. şi în special Capitolul III din Titlul II, privind Programul „Energie inteligentă – Europa”,
– având în vedere Decizia nr.
1982/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind Al şaptelea program-cadru al Comunităţii Europene pentru activităţi de cercetare, de dezvoltare tehnologică şi demonstrative (2007-2013)
5 JO L 412, 30.12.2006, p.
1. ,
– având în vedere Regulamentul (CE) nr.
761/2001 al Parlamentului European şi al Consiliului din 19 martie 2001 privind participarea voluntară a organizaţiilor la un sistem comunitar de management de mediu şi audit (EMAS)
6 JO L 114, 24.04.2001, p.
1.
Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr.
1791/2006 (JO L 363, 20.12.2006, p.
1). ,
– având în vedere Rezoluţia sa din 1 iunie 2006 privind cartea verde consacrată eficienţei energetice sau raţionalizării consumului
7 JO C 298 E, 8.12.2006, p.
273. ,
– având în vedere Rezoluţia sa din 14 decembrie 2006 privind strategia europeană pentru o energie sigură, competitivă şi durabilă - Cartea verde
8 JO C 317 E, 23.12.2006, p.
876. ,
– având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,
– având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie, avizul Comisiei pentru afaceri externe, avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară şi avizul Comisiei pentru bugete ( A6-0397/2008 ),
A. întrucât se vor produce schimbări climatice haotice dacă temperatura va creşte cu mai mult de 2 grade Celsius peste nivelurile preindustriale, astfel cum a fost confirmat, printre altele, de raportul Grupului interguvernamental privind schimbările climatice, din mai 2007; întrucât reduceri drastice de emisii de carbon sunt necesare până în 2015, pentru a menţine creşterea globală a temperaturii la mai puţin de 2 grade Celsius; întrucât utilizarea mai eficientă a energiei este mijlocul cel mai rapid şi mai rentabil de reducere a emisiilor de carbon;
B. întrucât eficienţa energetică are un rol hotărâtor în reducerea dependenţei Uniunii Europene de importurile de energie, în contracararea viitoarei penurii de surse energetice şi în limitarea efectelor produse de şocurile preţurilor la energie;
C. întrucât în evaluarea de impact a planului de acţiune pentru eficienţa energetică s-a identificat o lipsă a capacităţilor de punere în practică la toate nivelurile de elaborare a politicilor în cadrul Comisiei, estimându-se că un număr suplimentar de 20 de persoane ar fi necesar pentru reuşita planului de acţiune;
D. întrucât Directiva 2002/91/CE a fost transpusă corespunzător de doar cinci state membre;
E. întrucât Directiva 2006/32/CE solicită statelor membre să prezinte Comisiei, până la 30 iunie 2007, un plan naţional de acţiune privind eficienţa energetică (PNAEE); întrucât la 1 septembrie 2007 Comisia primise doar nouă PNAEE, iar la 30 octombrie 2007, doar 15;
F. întrucât aplicarea Directivei 2004/8/CE de către statele membre este în întârziere şi departe de a fi perfectă pe piaţa internaţională;
G. întrucât Uniunea Europeană este una din regiunile cele mai bogate şi mai avansate din punct de vedere tehnologic din lume; întrucât din 1990 producţia economică a Uniunii Europene a crescut cu aproape 40%, iar venitul mediul pe cap de locuitor cu o treime; întrucât, în aceeaşi perioadă, cererea de energie şi resurse energetice a crescut cu numai 11%;
H. întrucât tehnologiile informaţiei şi comunicării - orientate printr-o politică adecvată - ar putea genera o creştere a productivităţii superioară obiectivului UE de 20%; întrucât anumite tehnologii, precum tehnologiile inteligente pentru reţele, sistemele inteligente de gestiune şi tehnologiile informatice „speckled computing” ar trebui, în consecinţă, să constituie subiectul unor recomandări în cadrul unor politici concrete;
1. salută planul de acţiune pentru eficienţa energetică 2006, precum şi obiectivele şi sfera sa de aplicare;
2. consideră că obiectivul de îmbunătăţire a eficienţei energetice cu 20% până în 2020, în plus faţă de alte îmbunătăţiri datorate efectelor structurale autonome sau legate de incidenţa preţurilor, este pe deplin realizabil din punct de vedere tehnic şi economic şi invită Comisia şi statele membre să se asigure că acest obiectiv, precum şi obiectivele legate de schimbările climatice, sunt atinse;
3. constată cu profundă îngrijorare că punerea în aplicare de către statele membre a legislaţiei în vigoare este incompletă şi înregistrează întârzieri;
4. subliniază necesitatea aplicării politicii privind eficienţa energetică la toate nivelurile de guvernare;
5. constată că aplicarea Directivei 2004/8/CE este incompletă şi mult întârziată;
6. dezaprobă eşecul Comisiei de a recruta numărul necesar de funcţionari pentru a se asigura că atât planul de acţiune, cât şi legislaţia privind eficienţa energetică pe care acesta se bazează, sunt puse în aplicare complet şi rapid;
7. îşi exprimă dezamăgirea faţă de faptul că, din cele 21 de acţiuni programate în 2007 de către Comisie în cadrul planului de acţiune, doar trei au fost realizate complet până la 1 septembrie 2007 şi constată că la 30 octombrie 2007, Comisia a raportat că 16 din cele 21 de acţiuni programate pentru 2007 sunt „pe calea cea bună”; îşi exprimă dezamăgirea, de asemenea, faţă de întârzierea majoră faţă de ceea ce era prevăzut pentru adoptarea standardelor minime de eficienţă energetică pentru grupele prioritare de produse;
8. dezaprobă faptul că multe guverne ale statelor membre nu au acordat prioritate transpunerii complete şi rapide a legislaţiei privind eficienţa energetică şi respectării acesteia, în ciuda discursurilor legate de contracararea schimbărilor climatice şi reducerea importurilor de energie în UE;
9. îndeamnă Comisia să accelereze elaborarea viitorului memorandum în vederea unui acord privind cooperarea cu Consiliul reglementatorilor europeni în domeniul energiei (CEER), care va stabili orientări comune şi un cod de conduită comun, în scopul de a îmbunătăţi eficienţa utilizării energiei finale în toate sectoarele;
10. solicită o evaluare urgentă şi corectă, în cadrul Comisiei şi în toate statele membre, a lipsei de capacităţi şi a altor obstacole care au dus în prezent la punerea în aplicare necorespunzătoare a legislaţiei privind eficienţa energetică, şi a modului în care aceste neajunsuri şi obstacole pot fi depăşite;
11. observă în special lipsa considerabilă de informaţii simple şi accesibile şi a sprijinului organizaţional privind eficienţa energetică, acolo unde este necesar, şi care poate apărea brusc (de exemplu, în cazul defectării unui aparat electromenajer sau a unui alt echipament) sau care poate fi legat de anumite ocazii (de exemplu, schimbarea domiciliului); consideră că neglijarea nevoilor practice ale cetăţenilor duce la subminarea proiectelor de eficienţă energetică şi subliniază, prin urmare, importanţa ajutorului concret şi al finanţării iniţiale;
12. constată că tehnologiile informaţiei şi comunicării (TIC) ar trebui să fie promovate ca elemente-cheie în realizarea de economii de energie în diferite sectoare, cum ar fi transporturile, construcţiile, energia şi fabricarea de produse; în acest context, salută studiul Comisiei care evaluează contribuţia potenţială a diferitelor tehnologii de vârf bazate pe tehnologiile informaţiei şi comunicării la îmbunătăţirea eficienţei energetice a economiei UE şi în reducerea emisiilor de gaz cu efect de seră până în 2020; solicită insistent Comisiei să includă în acest studiu rolul sistemelor de management inteligent în general şi cel al tehnologiilor reţelelor inteligente şi al sistemelor încorporate în special;
Echipamente şi aparate
13. salută strategia de adoptare a unor standarde minime în ceea ce priveşte performanţa energetică şi solicită Comisiei să instituie şi să aplice aceste standarde până în 2008 pentru aerul condiţionat, precum şi pentru toate tipurile de decodoare pentru televizor; recomandă insistent ca acest lucru să se realizeze în acelaşi timp cu o revizuire dinamică a etichetării şi observă că marcajul CE poate contribui la aplicarea standardelor minime în materie de performanţă energetică; invită statele membre să aloce mai multe resurse supravegherii pieţei;
14. aprobă includerea produselor pentru iluminarea locuinţelor pe lista grupei de produse prioritare şi subliniază importanţa respectării de către Comisie a calendarului propus privind retragerea de pe piaţă a celor mai ineficiente becuri, în conformitate cu concluziile Consiliului European din martie 2007;
15. constată recentele progrese înregistrate în tehnologia diodelor LED; invită Comisia să analizeze căile de progres în cercetarea în domeniul diodelor LED şi de creştere a utilizării acestora;
16. îndeamnă Comisia să stabilească un calendar pentru retragerea de pe piaţă a tuturor articolelor de echipament, a aparatelor şi a altor produse consumatoare de energie cu o eficienţă energetică slabă, precum cele destinate încălzirii exterioare;
17. salută importanţa acordată reducerii pierderilor în stand-by şi difuzării produselor şi tehnologiilor care asigură utilizarea produselor şi aparatelor consumatoare de energie numai atunci când aceasta este cu adevărat necesară; invită Comisia să propună o cerinţă de performanţă pentru funcţionarea în stand-by la „un watt” şi să prezinte o analiză a potenţialului de economisire de energie prin reducerea la minim şi eliminarea consumului nenecesar în stand-by , în special în stand-by pasiv;
18. salută semnarea cu Statele Unite a unui nou acord Energy Star, care stabileşte standarde comune de eficienţă energetică pentru echipamentele de birou, şi în special includerea în normele de aplicare a unei dispoziţii cu caracter obligatoriu privind achiziţiile publice; îndeamnă Comisia să continue negocierile privind extinderea domeniului de cooperare din cadrul acordului Energy Star dintre UE şi Statele Unite la alte produse, în conformitate cu angajamentele luate cu ocazia summit-ului din 30 aprilie 2007;
19. salută propunerea de stabilire, până în 2010, a unor standarde minime de performanţă pentru toate celelalte echipamente şi aparate consumatoare de cantităţi importante de energie; invită Comisia să înceapă cu produsele cel mai puţin eficiente din punct de vedere energetic;
20. sprijină Comisia în eforturile de a formula criterii pentru etichetarea ecologică a tehnologiilor de încălzire şi răcire, în special în cazul utilizării energiei primare, pentru a se asigura că utilizatorii au acces la informaţii fiabile cu privire la opţiunile cele mai eficiente şi mai ecologice disponibile pe piaţă pentru realizarea de echipamente de încălzire şi răcire a clădirilor;
21. recomandă punerea în aplicare riguroasă a cerinţelor din 2006 privind instalarea de contoare inteligente, pentru a sensibiliza consumatorul în legătură cu consumul de electricitate, pentru a ajuta furnizorii de electricitate să gestioneze cererea în mod mai eficient şi pentru a contribui la îmbunătăţirea cerinţelor privind statisticile de eficienţă energetică;
22. solicită stabilirea unui standard pentru contoare inteligente pentru căldură, care să fie utilizat în sistemele de încălzire centrală şi în reţelele de încălzire de la distanţă, pentru a încuraja utilizatorii finali să acţioneze mai responsabil („pay what you use”) şi să renunţe la mecanisme forfetare cu efect contrar;
23. consideră că tehnologiile industriale ar trebui să reducă consumul de energie în procesele de producţie; consideră că economii importante de energie pot fi realizate prin reducerea greutăţii vehiculelor şi a mijloacelor de transport;
Cerinţe referitoare la performanţa energetică a clădirilor
24. îndeamnă Comisia să accelereze procedurile pentru încălcarea dreptului comunitar împotriva statelor membre care nu au transpus corespunzător sau nu au aplicat complet Directiva 2001/91/CE;
25. având în vedere durata lungă de viaţă a clădirilor, observă că este extrem de important să se garanteze construirea noilor clădiri la cele mai înalte standarde de eficienţă energetică posibile şi adaptarea clădirilor existente la standarde moderne; consideră că demolarea clădirilor cu eficienţă energetică scăzută, combinată cu construirea de noi clădiri performante din punct de vedere energetic, ar putea fi promovată, în unele cazuri, ca o alternativă la renovare;
26. solicită Comisiei să revizuiască Directiva 2002/91/CE pentru a include, începând cu 2009, în sfera de aplicare a articolului 6, toate clădirile care necesită încălzire sau răcire, indiferent de mărimea lor;
27. invită Comisia să ia în considerare, în revizuirea performanţelor cazanelor, faptul că cele mai eficiente cazane sunt de departe cazanele de cogenerare (microproducţie combinată de energie termică şi electrică) şi să stabilească în consecinţă cerinţe minime de performanţă pentru acestea;
28. salută propunerea de stabilire a unor standarde minime de performanţă pentru clădirile noi şi cele renovate, precum şi pentru elementele de construcţie, cum ar fi ferestrele sau foliile de ferestre;
29. invită Comisia să propună o cerinţă cu caracter obligatoriu pentru ca toate clădirile noi care necesită sisteme de încălzire şi/sau răcire să respecte standardele pentru clădirile pasive sau pentru cele nerezidenţiale începând cu 2011, precum şi obligaţia de a utiliza soluţii de încălzire şi răcire pasive începând cu 2008;
30. invită Comisia să ia în considerare introducerea treptată a reţelelor de încălzire şi răcire urbană în toate clădirile, pentru a reduce utilizarea combustibililor fosili în încălzire şi răcire, prin folosirea pierderilor apărute în transformarea energiei;
31. invită Comisia să ia în considerare, în examinarea măsurilor de impozitare şi a altor măsuri de promovare a eficienţei energetice, soluţii arhitecturale pentru încălzirea şi răcirea pasive, cum ar fi structurile de construcţie cu proprietăţi termice;
32. invită Comisia şi statele membre să promoveze răcirea urbană provenind din surse de energie regenerabile ca o alternativă eficientă de a satisface cererea tot mai mare de răcire pentru confort;
33. invită Comisia să creeze o bază de date transparentă, accesibilă cetăţenilor Uniunii, care să cuprindă măsuri naţionale, regionale şi locale de promovare a eficienţei energetice în clădiri, în special măsuri de finanţare, în vederea informării şi sensibilizării publicului şi pentru a realiza schimburi de cele mai bune practici în UE;
Producerea şi distribuţia de electricitate
34. recomandă insistent statelor membre să includă în PNAEE creşterea cogenerării de înaltă eficienţă, trecerea la o planificare şi o promovare holistice în materie de furnizare de electricitate, încălzire şi răcire şi, în general, să promoveze măsuri de încurajare a utilizării cogenerării la scară mică şi foarte mică, eliminând şi obstacolele administrative din calea acesteia; îndeamnă Comisia să considere nesatisfăcătoare planurile de acţiune care nu prevăd aceste aspecte;
35. subliniază că transportul şi distribuţia se numără printre sursele pierderilor de energie şi întreruperilor de curent electric şi accentuează rolul pe care l-ar putea avea microgenerarea şi generarea descentralizată şi diversificată în garantarea siguranţei aprovizionării cu energie şi în reducerea pierderilor; consideră că ar trebui instituite stimulente destinate îmbunătăţirii infrastructurii, în vederea reducerii pierderilor provocate prin transmisie şi distribuţie;
36. invită Comisia să acorde mai multă atenţie pieţei de energie termică, întrucât energia termică constituie cea mai mare parte a consumului de energie, precum şi instrumentelor (planificare urbană, hărţi termice, stimulente pentru investiţii) care să permită recuperarea surplusului de căldură şi a surselor regenerabile prin dezvoltarea infrastructurilor de încălzire şi răcire urbană;
37. invită Comisia să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a Directivei 2004/8/CE şi să evalueze dacă sistemele de asistenţă sunt adecvate în exploatarea potenţialului naţional pentru cogenerarea de înaltă eficienţă;
38. atrage atenţia Comisiei asupra necesităţii de a introduce reţele locale de răcire ca o soluţie alternativă adecvată la cererea în creştere de răcire pentru confort şi pentru reducerea drastică a emisiilor aferente de CO 2 ;
39. invită Comisia să lărgească domeniul de aplicare al stimulentelor economice existente la proiecte care să permită alimentarea cu energie produsă din surse regenerabile a reţelelor existente create pentru energia obţinută din combustibili fosili; consideră că îmbunătăţirea reţelelor existente ar duce la creşterea semnificativă a eficacităţii producţiei de energie din surse regenerabile, într-un timp mai scurt şi cu costuri mai mici, contribuind, în acelaşi timp, la creşterea siguranţei aprovizionării cu energie în urma acestora;
Transport
40. invită Comisia să stabilească cerinţe minime de performanţă energetică pentru toate tipurile de transport, inclusiv pentru cel public; subliniază necesitatea unei politici de transport care să aibă în vedere eficienţa energetică, acordând întâietate transportului public, folosirii bicicletelor şi mersului pe jos în zonele urbane; salută Cartea verde privind transportul în comun şi invită Comisia să lanseze o iniţiativă dedicată transportului în comun şi integrării protecţiei mediului, economisirii de energie şi sănătăţii publice, în cadrul unei politici privind mobilitatea durabilă în oraşe; încurajează oraşele din UE să aibă în vedere măsuri de reducere a emisiilor de CO 2 provenite de la autoturisme şi din traficul de autoturisme, de exemplu prin impunerea unor taxe de trecere; reaminteşte că cotele de emisie cu caracter obligatoriu pentru toate autoturismele noi contribuie la realizarea obiectivelor cu caracter obligatoriu ale UE în materie de emisii de CO 2 ;
41. solicită modificarea Directivei 1999/94/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 13 decembrie 1999 privind disponibilitatea informaţiilor cu privire la consumul de carburant şi emisiile de CO 2 destinate consumatorilor la comercializarea autoturismelor noi
JO L 12, 18.01.2000, p.
16.
Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Regulamentul (CE) nr.
1882/2003. , pentru a permite aplicarea în cazul autoturismelor a normelor de etichetare clară, de la A la G, folosite în etichetarea aparatelor electrocasnice; propune ca minimum 20% din spaţiul destinat publicităţii şi comercializării noilor autoturisme să fie rezervat informării cu privire la eficienţa energetică şi la emisii;
42. regretă, de asemenea, faptul că propunerea de directivă privind impozitarea autoturismelor, al cărei scop este reducerea emisiilor de CO 2 în conformitate cu angajamentele asumate de UE prin Protocolul Kyoto, nu a fost încă adoptată de către Consiliu, şi solicită punerea sa rapidă în aplicare;
43. invită Comisia să elaboreze o strategie cadru pentru realizarea unor ameliorări semnificative privind eficienţa în domeniul transportului urban şi suburban, care cere operatorilor de sisteme de transport urban şi suburban să realizeze studii, inclusiv studii de fezabilitate, având cu precădere în atenţie aspectele legate de sistem, eficienţă şi servicii, strategie adaptată stabilirii de scheme orizontale de asistenţă în scopul dezvoltării sistemelor de transport în comun astfel încât aceste scheme să respecte condiţii mai stricte de eficienţă şi coerenţă;
44. salută întreprinderea comună Clean Sky al cărei scop este producerea de aeronave mai ecologice, inofensive pentru mediu pe termen lung şi mai eficiente din punct de vedere energetic;
Mecanisme financiare şi politica regională
45. observă importanţa accesului la fondurile structurale pentru finanţarea eficienţei energetice prin intermediul unor organisme cum ar fi Banca Europeană de Investiţii şi Banca Europeană pentru Reconstrucţie şi Dezvoltare şi, de asemenea, prin intermediul unor proiecte din sectorul bancar privat;
46. invită Comisia să ridice de la 3% la minimum 5% proporţia finanţării prin fonduri structurale şi de coeziune care ar trebui alocate îmbunătăţirii eficienţei energetice în locuinţele existente, şi să încurajeze statele membre să le utilizeze într-o măsură cât mai mare în acest scop;
47. regretă complexitatea multor forme de finanţare UE pentru eficienţa energetică, în ciuda existenţei unor resurse europene comune destinate IMM-urilor (precum proiectul JEREMIE); observă că lipsa de simplitate şi accesibilitate a finanţărilor reprezintă un obstacol de proporţii, în special pentru întreprinderile mici şi pentru microîntreprinderi, care nu posedă capacitatea necesară pentru a accesa programe complexe;
48. constată importanţa capitală a cercetării şi dezvoltării şi a inovării în materie de eficienţă energetică; îndeamnă statele membre, autorităţile regionale şi locale, ONG-urile să profite de finanţarea prin intermediul celui de-al 7-lea program-cadru, a fondurilor structurale, a programului-cadru pentru competitivitate şi inovaţie/Energie inteligentă – Europa, al căror scop este stimularea activităţii de cercetare în domeniul eficienţei energetice şi promovarea tehnologiilor legate de energiile regenerabile, precum şi dezvoltarea unor noi moduri de transport şi de stocare a energiei, în vederea reducerii pierderilor de energie; îndeamnă Comisia să răspundă generos la solicitările de finanţare a activităţii de cercetare în domeniul eficienţei energetice; invită Comisia şi statele membre să se asigure că eficienţa energetică se află între priorităţile majore în eforturile susţinute care trebuie depuse pentru a maximiza utilizarea programelor de cercetare şi de dezvoltare tehnologică din UE;
49. solicită ca microîntreprinderile să fie tratate ca gospodării şi să li se ofere posibilităţi foarte simple de finanţare destinate îmbunătăţirii eficienţei energetice, precum ajutoare iniţiale;
50. invită Comisia să încurajeze utilizarea regulilor de acordare de ajutoare de stat care favorizează măsurile privind eficienţa energetică, cum ar fi ecoinovarea şi îmbunătăţirea productivităţii; consideră că astfel de reguli ar trebui să fie simple, practice şi transparente şi să contribuie la îndepărtarea obstacolele din calea punerii în aplicare judicioase a măsurile de eficienţă energetică;
51. solicită Comisiei să prezinte cât mai curând propuneri de măsuri specifice care să vizeze sporirea eficienţei energetice în regiunile ultraperiferice, ţinând seama de particularităţile acestora, care sunt rezultatul constrângerilor permanente cu care se confruntă respectivele regiuni;
52. subliniază rolul agenţiilor pentru energie de la nivel local şi regional în punerea în aplicare efectivă de măsuri eficiente din punct de vedere energetic; solicită implicarea tuturor agenţiilor (europene, naţionale, locale) în formularea şi concretizarea planurilor de acţiune pentru eficienţa energetică;
Impozitare
53. invită Consiliul să încurajeze statele membre să aplice o taxă redusă pe valoarea adăugată pentru forţa de muncă, materialele şi componentele care contribuie la îmbunătăţirea eficienţei energetice a clădirilor; invită Consiliul să acţioneze astfel încât obiectivul de îmbunătăţire a eficienţei energetice a clădirilor să se reflecte în mod coerent în sistemul fiscal general;
54. încurajează statele membre să facă uz deplin de posibilitatea reducerii ratei TVA aplicate lucrărilor de renovare şi reparare a locuinţelor private, efectuate în vederea îmbunătăţirii eficienţei energetice; salută decizia Comisiei de a evalua eficienţa creditelor de impozit atât pentru consumatorii care achiziţionează aparate de maximă eficienţă energetică, cât şi pentru întreprinderile care produc şi promovează asemenea echipamente;
55. observă că fiscalitatea este de competenţa statelor membre; consideră că în toate planurile naţionale de acţiune pentru eficienţa energetică ar putea di incluse măsuri fiscale stabilite de statele membre ar putea fi cuprinse ; recomandă internalizarea costurilor de mediu;
56. invită toate statele membre să introducă stimulente fiscale specifice pentru a încuraja gospodăriile, microîntreprinderile şi proprietarii particulari să ia măsuri în domeniul eficienţei energetice şi să cumpere produse eficiente din punct de vedere energetic;
57. consideră că s-ar putea acorda, în anumite circumstanţe, stimulente fiscale în cazul demolării clădirilor ineficiente din punct de vedere energetic, construind, în acelaşi timp noi, clădiri cu eficienţă energetică;
Schimbarea comportamentului
58. subliniază că sectorul public trebuie să joace un rol major în promovarea de soluţii eficiente din punct de vedere energetic;
59. este de acord cu faptul că programele de educare şi formare în domeniul eficienţei energetice au un rol esenţial, în special pentru întreprinderile mici şi mijlocii; constată că educaţia cu privire la energie ar trebui să înceapă de la o vârstă timpurie prin includerea de cursuri aferente în programele educative din şcolile de pe întregul teritoriul al UE; observă că lansarea de tehnici inovatoare de construcţie şi de gestiune a energiei va necesita un număr mare de lucrători formaţi corespunzător; îşi exprimă îngrijorarea pentru faptul că statele membre nu au elaborat încă programe de formare corespunzătoare în scopul dobândirii competenţelor legate de eficienţa energetică; solicită ca cerinţele în materie de resurse umane să fie considerate un element esenţial în cadrul planurilor naţionale de acţiune pentru eficienţa energetică;
60. încurajează autorităţile regionale şi locale să încheie parteneriate strânse cu agenţiile regionale pentru energie, pentru a îmbunătăţi structurile de formare profesională pentru tehnicienii şi specialiştii care lucrează în sectoarele conexe; accentuează necesitatea înmulţirii reţelelor coordonate de actori locali pentru a răspândi cele mai bune practici în domeniul eficienţei energetice în regiunile mai slab dezvoltate;
61. subliniază rolul pe care l-ar putea avea procedurile de achiziţii publice şi serviciile precum auditurile energetice în reducerea deşeurilor şi în promovarea unei mai bune exploatări a potenţialului energetic al fiecărei clădiri; solicită insistent statelor membre, autorităţilor locale şi regionale şi altor autorităţi publice de pe teritoriul lor, să fie primele în a da un exemplu, nu doar în clădirile administrative, ci şi în alte clădiri publice, precum şcolile, universităţile şi spitalele, precum şi în entităţile prestatoare de servicii poştale, de transport şi de furnizare de energie şi apă;
62. invită Comisia să dezvolte activitatea de cercetare în domeniul economiei comportamentale şi al proceselor decizionale neautomatizate în vederea realizării în viitor de campanii adaptate de informare cu privire la eficienţa energetică, precum campania Energie durabilă pentru Europa, maximalizând astfel beneficiile acestora;
63. recunoaşte faptul că eficienţa energetică începe la domiciliu; invită Comisia, Consiliul şi Parlamentul să dea exemplu solicitând stabilirea unor norme exemplare privind performanţa energetică în toate clădirile instituţiilor europene, în cadrul unui audit general referitor la utilizarea energiei în instituţii, care ar trebui să cuprindă modalităţile muncă şi de transport, stimulentele şi amplasamentele, precum şi echipamentele şi achiziţiile;
64. solicită Comisiei şi statelor membre să organizeze anual o Zi europeană a acţiunii pentru eficienţă energetică;
65. observă că sectorul tehnologiilor de vârf poate juca un rol crucial în creşterea sensibilităţii şi dorinţei consumatorilor de a contribui la eficienţa energetică, oferind produse eficiente din punct de vedere energetic şi de o calitate superioară;
66. consideră contractele de prestări servicii dintre furnizorii de energie şi consumatori ca reprezentând un mijloc eficace de a creşte eficienţa instalaţiilor de încălzire şi răcire; invită Comisia să elimine impedimentele de natură juridică şi administrativă din calea încheierii unor astfel de acorduri;
Oraşe
67. recunoaşte importanţa schimbului şi promovării celor mai bune practici urbane privind eficienţa energetică; sugerează, în acest sens, că actualul forum Eurocities ar putea fi un mijloc eficient;
68. îndeamnă Comisia şi alte instituţii UE să colaboreze cu marile oraşe din UE, favorizând alocarea de fonduri pentru înfrăţire şi pentru schimbul de bune practici între acestea;
69. salută iniţiativa privind Pactul între primari, care reuneşte într-o reţea permanentă primarii celor mai mari şi mai inovatoare 20 până la 30 de oraşe din Europa şi solicită informaţii suplimentare cu privire la înfiinţarea acestuia; subliniază, totuşi, că acest Pact între primari trebuie să vină în completarea activităţilor reţelelor similare deja existente;
Dimensiunea globală
70. susţine propunerea Comisiei de a institui o Platformă de cooperare internaţională privind eficienţa energetică; invită statele membre şi Comisia să consolideze cooperarea internaţională în domeniul eficienţei energetice, pentru a se asigura că noile reglementări şi standarde nu fragmentează piaţa mondială; solicită ca aceste acorduri internaţionale - bilaterale şi multilaterale - să cuprindă angajamentul comun pentru o performanţă minimă în ceea ce priveşte eficienţa energetică şi schimbul de tehnologie în materie de eficienţă energetică; subliniază importanţa distribuirii acestui tip de tehnologie, fapt care necesită abordarea drepturilor de proprietate intelectuală din perspectiva interesului public;
71. recunoaşte lucrările în curs, la nivel tehnic, cu privire la normele comune în materie de eficienţă energetică, în special cu China; îşi exprimă preocuparea cu privire la faptul că aceste lucrări sunt periclitate de lipsa de coordonare dintre statele membre, sursă de confuzie în ţările terţe; solicită o abordare integrată în ceea ce priveşte standardele;
72. observă preocuparea generală privind incapacitatea Rusiei de a satisface cererea internă şi contractuală de gaz natural şi îndeamnă Comisia, în numele securităţii energetice, să angajeze resurse mai importante în favoarea dialogului dintre UE şi Rusia privind eficienţa energetică, acordând o atenţie deosebită îmbunătăţirii reţelei de încălzire urbană din Rusia şi utilizării gazului natural ars în prezent pe câmpurile petrolifere;
73. salută iniţiativa Consiliului privind un parteneriat energetic UE-Africa şi solicită ca acest parteneriat să acorde prioritate dezvoltării durabile şi eficiente din punct de vedere energetic în Africa;-
74. încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului şi Comisiei, precum şi parlamentelor şi guvernelor statelor membre.
EXPUNERE DE MOTIVE
The context
Latest scientific evidence suggests that the world has as little as eight years to tackle global warming.
If global temperatures rise more than 2ºC above pre-industrial levels, climate change is predicted to spiral out of control.
Energy efficiency is the most cost effective and immediately available tool in the battle to cap greenhouse gas emissions.
A wide range of energy efficient technology already exists and can be introduced with a much shorter lead-in time than is required for major new construction projects.
Energy efficiency is also a crucial tool in the EU’s efforts to secure adequate supplies of energy, particularly for those Member States currently dependent on Russian gas.
Nor should the importance of energy efficiency in supplier countries be overlooked: the IEA estimates that energy equivalent to a fifth of Russian exports to European OECD countries could be saved through the use of enhanced technology and energy efficiency in Russia.
In addition, energy efficiency has an important role to play in delivering the Lisbon agenda: energy efficiency equates to economic efficiency.
The energy efficiency industry is a high growth sector for employment, with building renovation at the forefront of job creation.
Commissioner Piebalgs has estimated (Berlin, April 2007) that removing the 1000m2 threshold from the Energy Performance of Buildings Directive Article 6 would lead to an extra 250,000 new jobs as well as savings of 70mtoe and 140MtCO2.
Strategic regulation on energy efficiency is absolutely necessary.
Although energy intensity has improved in the EU since 1990 it has not improved enough to counter the year on year rise in GDP, with the result that final energy consumption has nevertheless risen.
Trading of carbon emissions now offers a key global tool in tackling climate change but there is no evidence or precedent for market mechanisms alone delivering to a short deadline.
To achieve energy saving on the timescale necessary to control climate change requires consumer choice to be exercised within a restricted range of options which are increasingly energy efficient.
The strategic importance of the Commission’s Action Plan for Energy Efficiency was underlined by the personal involvement of President Barroso in launching the Plan in October 2006.
Strengths and weaknesses of the Action Plan
The rapporteur welcomes the Action Plan, and in particular the emphasis given to tackling energy wastage from buildings and appliances.
The Plan outlines a strategic approach.
For buildings, where over 40% of energy is consumed, tight standards for new buildings will be accompanied by measures to improve the energy efficiency of existing buildings – 75% of which will still be standing in 2050.
The rapporteur believes that energy performance standards need to be rigorous and applied to all buildings which require heating and cooling and therefore have an energy demand.
For new build, the move towards passive house standards must be accelerated.
The technology and expertise necessary to construct passive houses with a minimal heating and cooling requirement already exists but needs to be better disseminated.
On appliances, the Commission proposes a dynamic labelling plan accompanied by measures to take the least efficient products of the market.
This needs to be taken forward on a rigorous timetable in order to be effective.
The rapporteur believes the approach adopted on appliance labelling also offers an effective approach to tackling carbon emissions from cars, and should be introduced in addition to the measures proposed by the Commission.
While welcoming the thrust of the Action Plan, the rapporteur has very grave concerns about its likely effectiveness.
This Action Plan is not a stand-alone document.
It refers to and builds upon previous energy efficiency legislation, most notably the Energy Performance of Buildings Directive, the Eco-design Directive and the Energy End use Efficiency and Energy Services Directive.
For the current Action Plan to work, previous legislation needs to have been implemented effectively.
Nothing could be further from the case.
Both the Commission and Member State governments have been guilty of a serious dereliction of duty over the implementation of energy efficiency legislation.
The Commission has failed to put in place the number of staff necessary to ensure full and timely implementation of the Buildings Directive and National Energy Efficiency Action Plans, the cornerstones on which the current EU Action Plan rests.
Member States are culpable for failing to grasp the strategic importance of energy efficiency and the need to make it a political priority.
It falls now to the European Parliament to give the political leadership that has been lacking in the other two institutions.
EU elected representatives need to keep the fullest glare of scrutiny on the Action Plan, both through the European Parliament and through national parliaments and watchdogs such as Energy Watch, to make sure that the Plan is implemented in full and on schedule.
Annexes:
Source: " Energy and Transport in figures, 2006 - Part 2: Energy ", European Commission, DG-TREN in cooperation with Eurostat.
Implementing measures under Directive on the Ecodesign of Energy-using Products (2005/32/EC) - State of play and next steps
Source:
http://ec.europa.eu/energy/demand/legislation/images/planning_overview_first_15_products.gif
21.11.2007
AVIZ al Comisiei pentru afaceri economice şi monetare
destinat Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie
privind Planul de acțiune pentru eficiența energetică: realizarea potențialului
( 2007/2106(INI) )
Raportoare pentru aviz: Heide Rühle
SUGESTII
Comisia pentru afaceri economice și monetare recomandă Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
A. întrucât Europa continuă să irosească cel puțin 20% din energie datorită ineficienței, iar costurile directe ale incapacității de a utiliza energia în mod eficient vor depăși 100 de miliarde de euro anual până în 2020;
B. întrucât potențialul global de economisire a energiei este estimat la circa 27% și 30% din consumul energetic al sectorului de construcții rezidențiale și, respectiv, comerciale; 25% pentru industria producătoare și 26% pentru transport,
1. salută abordarea integrată a Comisiei privind îmbunătățirea eficienței energetice; reiterează, în acest sens, rolul esențial al educației și informării în sensibilizarea populației și în promovarea schimbării de comportament;
2. subliniază importanța dezvoltării unui mediu economic care să stimuleze investițiile în cercetare și dezvoltare, să promoveze inovarea și să încurajeze progresul tehnologic; reafirmă beneficiile deosebite ale realizării pieței interne de energie, atât pentru mediu, cât și pentru competitivitatea industriei europene; se pronunță în favoarea trecerii de la impozitarea activităților profesionale la aplicarea de taxe ecologice;
3. reamintește că realizarea de economii de energie este cea mai eficientă metodă de a reduce emisiile de carbon și de a stimula dezvoltarea unei mari piețe pentru tehnologiile și produsele de vârf ce economisesc energie;
4. subliniază necesitatea sensibilizării generale și a creşterii motivației de a economisi energia în rândul cetățenilor europeni; consideră că trebuie avute în vedere vaste campanii de informare, destinate cetățenilor și întreprinderilor, eventual co-finanțate prin resurse comunitare;
5. consideră că normele privind achizițiile publice pot juca un rol pozitiv în îmbunătățirea eficienței energetice; îndeamnă autoritățile publice ale statelor membre să facă uz deplin de clauzele de mediu ale Directivei 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale
JO L 134, 30.4.2004, p.
1. , în vederea includerii unor considerații referitoare la eficiența energetică;
6. împărtășește opinia conform căreia eficiența energetică în sectorul construcțiilor este o prioritate de prim rang;
7. salută sprijinul clar acordat dezvoltării urbane și reînnoirea politicii pentru locuințe sociale în cadrul noii politici de coeziune pentru perioada 2007-2013;
8. încurajează statele membre să facă uz deplin de posibilitatea reducerii TVA aplicate lucrărilor de renovare și reparare a locuințelor private, efectuate în vederea îmbunătățirii eficienței energetice; invită Consiliul să acționeze astfel încât obiectivul de îmbunătățire a eficienței energetice a clădirilor să se reflecte în mod coerent în sistemul fiscal general;
9. solicită Comisiei să inițieze o procedură de audit privind economiile de energie în clădirile oficiale ale instituțiilor UE și să încurajeze practici similare în statele membre, în cazul clădirilor publice;
10. consideră drept primordială realizarea de economii de energie în sectorul transporturilor; recomandă internalizarea costurilor de mediu;
11. regretă, de asemenea, faptul că propunerea de directivă privind impozitarea autoturismelor, al cărei scop este reducerea emisiilor de CO2 în conformitate cu angajamentele asumate de UE prin Protocolul de la Kyoto, nu a fost încă adoptată de către Consiliu, și solicită punerea sa rapidă în aplicare;
12. consideră că pentru a realiza economii maxime în sectorul transporturilor este absolut necesară orientarea către alte mijloace de transport; consideră esențială încurajarea utilizării transportului public, a mijloacelor nemotorizate de transport și a utilizării în comun a autovehiculelor în orașele europene, pentru a soluţiona în mod eficient astfel impactul în continuă creştere al traficului rutier asupra mediului;
13. consideră că, în sectorul autoturismelor, eficiența energetică ar trebui îmbunătățită printr-o abordare integrată, exploatând nu doar posibilitățile de economisire a carburanților oferite de tehnologia motoarelor de autovehicule, ci și potențialul ambiental al altor măsuri, cum ar fi condusul ecologic, îmbunătățirea infrastructurii sau organizarea traficului;
14. reamintește importanța coerenței politicilor în domeniile ce privesc eficiența energetică; subliniază faptul că obiectivele de mediu ale UE, îndeosebi eficiența energetică, ar trebui să se reflecte în modcorespunzător în prioritățile de alocare a Fondurilor structurale UE și în Inițiativele UE de cercetare și dezvoltare;
15. solicită încheierea unor acorduri sectoriale de economisire a energiei și efectuarea unor schimburi de bune practici în principalele sectoare industriale și de servicii; în acest context, reiterează nevoia de a institui, prin recunoaștere şi aplicare reciprocă, condiții de concurență uniforme atât la nivel național cât și internațional, care să garanteze faptul că respectarea normelor de protecție a mediului, inclusiv măsurile de economisire a energiei, nu dăunează competitivității europene.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
21.11.2007
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
38
1
Membri titulari prezenţi la votul final
Mariela Velichkova Baeva, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Slavi Binev, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, Christian Ehler, Jonathan Evans, Elisa Ferreira, Donata Gottardi, Benoît Hamon, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in 't Veld, Piia-Noora Kauppi, Wolf Klinz, Kurt Joachim Lauk, Andrea Losco, Cristobal Montoro Romero, Joseph Muscat, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Heide Rühle, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček, Cornelis Visser, Sahra Wagenknecht.
Membri supleanţi prezenţi la votul final
Harald Ettl, Ján Hudacký, Werner Langen, Thomas Mann, Gianni Pittella.
Membri supleanţi [articolul 178 alineatul (2)] prezenţi la votul final
Holger Krahmer
11.10.2007
AVIZ al Comisiei pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară
destinat Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie
privind planul de acţiune privind eficienţa energetică: exploatarea potenţialului
( 2007/2106(INI) )
Raportoare pentru aviz: Evangelia Tzampazi
SUGESTII
Comisia pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară recomandă Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluţie ce urmează a fi adoptată:
1. salută Comunicarea Comisiei intitulată „Plan de acţiune pentru eficienţa energetică: exploatarea potenţialului” şi sprijină acţiunile prioritare prevăzute, solicitând aplicarea promptă a acestora;
2. salută angajamentul ferm luat cu ocazia reuniunii la nivel înalt din primăvara lui 2007 de a atinge obiectivul de reducere a consumului de energie cu 20% până în 2020, ceea ce va contribui, în paralel, la realizarea obiectivului de reducere a emisiilor de gaz cu efect de seră cu 20% până în 2020, ca un angajament unilateral luat de Uniunea Europeană, care, prin coordonare cu angajamentele similare asumate de alte ţări industrializate, ar putea ţinti la o reducere de 30%; susţine, de asemenea, necesitatea de a stabili obiective intermediare de reducere a consumului de energie, subîmpărţite pe sectoare energetice;
3. salută iniţiativa Comisiei de a încheia acorduri-cadru cu ţările care sunt principalii parteneri ai UE în comerţul exterior şi cu organizaţiile internaţionale-cheie şi solicită încheierea unor astfel de acorduri cu ţări care deţin tehnologii extrem de dezvoltate în sectorul transformării, distribuirii şi întrebuinţării eficiente a energiei;
4. subliniază faptul că aplicarea promptă şi controlul legislaţiei comunitare în vigoare în domeniul eficienţei energetice (de exemplu, Directiva 2002/91/CE privind performanţa energetică a clădirilor, Directiva 92/75/CE privind etichetarea, Directiva 2005/32/CE privind proiectarea ecologică şi Directiva 2006/32/CE privind eficienţa energetică la utilizatorii finali şi serviciile energetice) ar contribui în proporţie de 50% la realizarea acestui obiectiv; invită statele membre să folosească în mod raţional, să execute şi să amelioreze planurile naţionale de acţiune în materie de eficienţă energetică şi invită Comisia să verifice transpunerea şi aplicarea corectă, până la datele-limită stabilite, a directivelor deja adoptate;
5. susţine opinia conform căreia posibilităţile de economie cele mai importante privesc construcţiile şi transporturile, punând accentul pe posibilităţile de îmbunătăţire în sectorul transportului urban şi al clădirilor publice; solicită, deci, ca în aceste sectoare să se desfăşoare acţiuni prioritare; solicită, de asemenea, revizuirea directivei privind clădirile, în vederea lărgirii domeniului său de aplicare şi includerii unor norme minimale de eficienţă la nivelul UE; în plus, invită statele membre să promoveze transportul public, precum şi transportul feroviar, maritim şi transportul pe căi navigabile interioare;
6. invită Comisia să solicite o creştere a eficienţei energetice nu numai în cazul construcţiilor noi, ci să introducă, de asemenea, o prevedere privind eficienţa energetică, sub forma unui criteriu obligatoriu pentru renovarea clădirilor vechi şi să pretindă ca o proporţie importantă din necesarul de energie să fie obţinută din sursele de energie regenerabilă; în acest scop, invită Comisia să acorde un sprijin special, sub forma unor stimulente economice, renovărilor de clădiri efectuate cu scopul de a respecta criteriile referitoare la eficienţa energetică;
7. recunoaşte că necesitatea de a renova clădirile rezidenţiale multifamiliale/locuinţele sociale constituie o problemă acută care afectează un număr considerabil de cetăţeni europeni, în special în noile state membre; solicită, prin urmare, ca în procesul de revizuire a fondurilor structurale europene, finanţarea care ar putea fi folosită pentru ameliorarea eficienţei energetice a acestor clădiri în noile state membre ale UE să fie mărită ;
8. subliniază că transportul şi distribuţia se numără printre sursele pierderilor de energie şi întreruperilor de curent electric şi accentuează rolul pe care l-ar putea avea microgenerarea şi generarea descentralizată şi diversificată în garantarea siguranţei aprovizionării cu energie şi în reducerea pierderilor; consideră că ar trebui instituite stimulente destinate îmbunătăţirii infrastructurii, în vederea reducerii pierderilor provocate prin transmisie şi distribuţie;
9. subliniază faptul că rolul instrumentelor de piaţă (cum ar fi certificatele „albe”) şi cel al stimulentelor financiare (cum ar fi încurajarea politicii fiscale ecologice) în vederea atingerii de către societăţile economice a obiectivelor de eficienţă energetică şi de creştere a competitivităţii europene nu sunt suficiente în sine şi că ar trebui activată, în consecinţă, finanţarea publică şi comunitară ad-hoc pentru a face posibilă canalizarea resurselor într-un mod mai eficient către cercetare, inovaţie tehnologică şi eficienţă energetică, pe baza principiului „poluatorul plăteşte”;
10. încurajează statele membre să îşi revizuiască politicile fiscale în legătură cu eficienţa energetică şi, acolo unde se consideră eficient, să folosească stimulente fiscale, luând în acelaşi timp măsuri pentru a face faţă posibilelor repercusiuni sociale negative;
11. subliniază rolul pe care l-ar putea avea servicii cum ar fi auditurile energetice în reducerea deşeurilor şi în promovarea unei mai bune exploatări a potenţialului energetic al fiecărei clădiri; îndeamnă statele membre să fie primele care dau un exemplu, nu numai în ceea ce priveşte clădirile administrative, ci şi alte clădiri publice, cum ar fi şcolile, universităţile şi spitalele;
12. pune accentul pe necesitatea de a promova cercetarea, transferul de cunoştinţe şi inovaţia ecologică în domeniul tehnologiilor performante pe plan energetic, prin încurajarea investiţiilor, schimbului de bune practici şi transferului de tehnologii, ceea ce poate contribui la stimularea creşterii economice, la dezvoltarea ocupării forţei de muncă şi poate constitui avantajul comparativ al economiei europene, contribuind astfel la realizarea obiectivelor strategiei de la Lisabona; subliniază rolul celui de-al şaptelea Program-Cadru şi cel al altor instrumente financiare comunitare;
13. invită Comisia să instituie norme minimale de performanţă energetică în cadrul directivei privind ecodesignul; solicită revizuirea directivei privind etichetarea, pentru a putea include noi produse, ca şi creşterea gradului de coerenţă între aceste două directive în aşa fel încât să sensibilizeze consumatorii şi să le faciliteze alegerea produselor în cunoştinţă de cauză, în cadrul unui sistem clar şi complet;
14. subliniază necesitatea de a promova Planul de acţiune privind eficienţa energetică în cadrul unor campanii educaţionale şi de informare, pentru a plasa consumatorii într-o poziţie mai bună pentru luarea de decizii informate în momentul achiziţionării de produse de consum şi pentru utilizarea ulterioară chibzuită a acestora, în conformitate cu principiul dezvoltării durabile;
15. subliniază rolul major al autorităţilor publice în promovarea eficienţei energetice şi este de acord cu includerea cerinţelor în materie de eficienţă energetică în regulamentele privind contractele publice;
16. încurajează Comisia să ia iniţiativa în ceea ce priveşte stabilirea unui acord global privind eficienţa energetică; invită Comisia să introducă eficienţa energetică în acordurile bilaterale ale UE cu ţări terţe;
17. pune accentul pe necesitatea aplicării politicii privind eficienţa energetică la toate nivelurile de guvernare;
18. invită Comisia să lărgească domeniul de aplicare al stimulentelor economice existente la proiecte care să permită alimentarea cu energie produsă din surse regenerabile a reţelelor existente create pentru energia obţinută din combustibili fosili; îmbunătăţirea reţelelor existente ar duce la creşterea semnificativă a eficacităţii producţiei de energie din surse regenerabile, într-un timp mai scurt şi cu costuri mai mici, contribuind, în acelaşi timp, la sporirea siguranţei aprovizionării cu energie în urma unor astfel de îmbunătăţiri oportune.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
9.10.2007
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
35
Membri titulari prezenţi la votul final
Adamos Adamou, Margrete Auken, Pilar Ayuso, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Dorette Corbey, Jill Evans, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Satu Hassi, Jens Holm, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Daciana Octavia Sârbu, Karin Scheele, Carl Schlyter, Richard Seeber, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Anja Weisgerber
Membri supleanţi prezenţi la votul final
Lambert van Nistelrooij
Membri supleanţi [articolul 178 alineatul (2)] prezenţi la votul final
Vincenzo Aita, Manuel Medina Ortega
9.10.2007
AVIZ al Comisiei pentru dezvoltare regională
destinat Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie
privind un Plan de acţiune pentru eficienţa energetică: exploatarea potenţialului
[ 2007/2106(INI) ]
Raportor pentru aviz: Tiberiu Bărbuleţiu
SUGESTII
Comisia pentru dezvoltare regională recomandă Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluţie ce urmează a fi adoptată:
1. salută Comunicarea Comisiei privind eficienţa energetică
Comunicarea Comisiei întitulată Plan de acţiune pentru eficienţa energetică: Exploatarea potenţialului ( COM(2006)0545 ). ; regretă, totuşi, lipsa de viziune manifestată la nivelul statelor membre în ceea ce priveşte procesul de punere în aplicare a acţiunilor propuse, lipsa promovării şi a informaţiilor disponibile privind aceste acţiuni, precum şi lipsa aparentă de coordonare între diferitele niveluri de guvernare;
2. evidenţiază rolul esenţial pe care trebuie să îl joace autorităţile regionale şi locale din UE pentru atingerea obiectivului de a realiza economii de energie de 20% până în 2020
Cartea verde a eficienţei energetice sau Să faci mai mult consumând mai puţin ( COM(2005)0265 ). , îndeosebi prin acţiunile lor în calitate de manageri, furnizori, organisme de reglementare şi consultanţi care au responsabilitatea de a controla şi influenţa deciziile în domeniul energetic; salută prin urmare intenţia Comisiei de a facilita conectarea producătorilor de energie descentralizaţi la reţeaua de distribuţie generală, în special prin intermediul măsurilor care vizează creşterea interoperabilităţii; în această privinţă, solicită Comisiei să acorde prioritate producerii descentralizate de electricitate şi să clarifice instrumentul de reglementare pe care intenţionează să îl propună, calendarul de punere în aplicare a acestuia, natura operatorilor implicaţi şi termenii angajamentului lor contractual;
3. salută iniţiativa privind Pactul între primari, care reuneşte într-o reţea permanentă primarii celor mai mari şi mai inovatoare 20 până la 30 de oraşe din Europa şi solicită informaţii suplimentare cu privire la înfiinţarea acestuia; subliniază, totuşi, că acest Pact între primari trebuie să vină în completarea activităţii reţelelor similare deja existente;
4. îndeamnă Comisia să accelereze elaborarea viitorului memorandum în vederea unui acord privind cooperarea cu Consiliul reglementatorilor europeni în domeniul energiei (CEER), care va stabili orientări comune şi un cod de conduită comun, în scopul de a îmbunătăţi eficienţa utilizării energiei finale în toate sectoarele;
5. solicită Comisiei să ceară sprijin în mod sistematic în direcţia eficienţei energetice în fiecare stat membru, atunci când se procedează la revizuirea programelor operaţionale care stabilesc priorităţi pentru utilizarea fondurilor structurale; îndeamnă noile state membre să susţină în mod adecvat investirea fondurilor comunitare în eficienţa energetică, promovând recurgerea la parteneriate public-privat (PPP), pentru a facilita renovarea clădirilor în conformitate cu limitele prevăzute în Regulamentul (CE) Nr.
1080/2006
Directiva 1080/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul european de dezvoltare regională JO L 210, 31.7.2006, p.1. , modernizarea instalaţiilor de termoficare urbane şi microproducţia combinată de căldură şi energie; încurajează actorii regionali şi locali să profite de oportunităţile de finanţare şi de asistenţa tehnică disponibile în cadrul iniţiativelor JASPERS, JEREMIE şi JESSICA, în scopul de a promova dezvoltarea proiectelor legate de eficienţa energetică; îndeamnă la diseminarea pe scară largă, pe plan local, a unor informaţii accesibile şi precise privind aplicarea concretă a acestor iniţiative;
7. solicită Comisiei să prezinte în regim de maximă urgenţă măsuri specifice care să vizeze sporirea eficienţei energetice în regiunile ultraperiferice, ţinând seama de particularităţile acestora, care sunt rezultatul constrângerilor permanente cu care se confruntă respectivele regiuni;
8. solicită tuturor autorităţilor regionale şi locale să elaboreze planuri locale în domeniul eficienţei energetice şi le încurajează să pună în aplicare în mod corespunzător directiva privind performanţa energetică a clădirilor
Directiva 2002/91/CE a Parlamentul European şi a Consiliului din 16 decembrie 2002 privind performanţa energetică a clădirilor. ; solicită Comisiei să elaboreze orientări privind mecanismele de control menite să asigure punerea în aplicare corespunzătoare a directivei respective, precum şi sisteme de evaluare precise.
9. subliniază că autorităţile naţionale, regionale şi locale au un rol fundamental în promovarea eficientă a produselor energetice mai rentabile, de exemplu prin campanii publice de informare privind cadrul de reglementare existent şi prin etichetare energetică;
10. încurajează autorităţile regionale şi locale să dea un exemplu prin introducerea de programe de economisire a energiei în clădirile publice şi prin includerea criteriilor de eficienţă energetică în achiziţiile publice; solicită Comisiei să ajute autorităţile locale să se angajeze în achiziţiile comune de produse eficiente din punct de vedere energetic prin crearea unui cadru clar, care să faciliteze definirea unor obiective măsurabile şi a unor criterii de calitate;
11. încurajează autorităţile regionale şi locale să încheie parteneriate strânse cu agenţiile regionale pentru energie, pentru a îmbunătăţi structurile de formare profesională pentru tehnicienii şi specialiştii care lucrează în sectoarele conexe; accentuează necesitatea înmulţirii reţelelor coordonate de actori locali pentru a răspândi cele mai bune practici în domeniul eficienţei energetice în regiunile mai slab dezvoltate.
12. subliniază necesitatea de a îmbunătăţi activităţile de informare şi comunicare privind eficienţa energetică la nivel local şi regional; în acest scop, solicită formarea şi responsabilizarea echipelor locale în vederea promovării eficienţei energetice;
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
4.10.2007
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
39
1
Membri titulari prezenţi la votul final
Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jean Marie Beaupuy, Jana Bobošíková, Wolfgang Bulfon, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Ambroise Guellec, Marian Harkin, Mieczysław Edmund Janowski, Rumiana Jeleva, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Jamila Madeira, Mario Mantovani, Sérgio Marques, Miguel Angel Martínez Martínez, Yiannakis Matsis, Miroslav Mikolášik, Lambert van Nistelrooij, Markus Pieper, Wojciech Roszkowski, Elisabeth Schroedter, Grażyna Staniszewska, Catherine Stihler, Kyriacos Triantaphyllides, Oldřich Vlasák
Membri supleanţi prezenţi la votul final
Emanuel Jardim Fernandes, Zita Pleštinská, Samuli Pohjamo, Miloslav Ransdorf, Toomas Savi, Richard Seeber, Nikolaos Vakalis
Membri supleanţi [articolul 178 alineatul (2)] prezenţi la votul final
Mariela Velichkova Baeva, Zbigniew Zaleski
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
19.12.2007
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
49
Membri titulari prezenţi la votul final
Jan Březina, Jerzy Buzek, Dragoş Florin David, Den Dover, Nicole Fontaine, Romana Jordan Cizelj, Angelika Niebler, Paul Rübig, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras, Norbert Glante, Mary Honeyball, Reino Paasilinna, Anni Podimata, Dagmar Roth-Behrendt, Britta Thomsen, Catherine Trautmann, Lena Ek, Anne Laperrouze, Romano Maria La Russa, Rebecca Harms, Umberto Guidoni, Vladimír Remek, Renato Brunetta, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Herbert Reul, Ján Hudacký, Dominique Vlasto, Adam Gierek, Pia Elda Locatelli, Atanas Paparizov, Andres Tarand, Šarūnas Birutis, Jorgo Chatzimarkakis, Fiona Hall, Patrizia Toia, David Hammerstein, Claude Turmes, Miloslav Ransdorf
Membri supleanţi prezenţi la votul final
Danutė Budreikaitė, Joan Calabuig Rull, Avril Doyle, Edit Herczog, Eija-Riitta Korhola, Pierre Pribetich, Lambert van Nistelrooij, Silvia-Adriana Ţicău, Vladimir Urutchev
Membri supleanţi (articolul 178 alineatul (2)) prezenţi la votul final
