Sinteza şedinţei în plen, 6-7 iunie 2007, Bruxelles
2007-06-08 - 12:08
Deschiderea sesiunii în plen
Preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Pöttering, a deschis, miercuri, sesiunea în plen de la Bruxelles primindu-i pe cei 18 noi deputaţi europeni aleşi de Bulgaria la 20 mai.
"După perioada de comunism, Bulgaria îşi pecetluieşte acum, prin aceste alegeri, integrarea în familia Europeană", a declarat preşedintele.
"Să lucrăm împreună pentru a continua construcţia casei noastre comune Europene", a spus el.
Foaie de parcurs pentru procesul constituţional al Uniunii
Parlamentul a discutat, miercuri, la Bruxelles, pe marginea unui raport conţinând o foaie de parcurs pentru procesul constituţional al Uniunii.
Raportul - realizat de Enrique Barón Crespo (PSE, ES) şi Elmar Brok (PPE-DE, DE) - are în vedere summitul european din iunie, care-şi va focaliza atenţia asupra procesului constituţional.
Parlamentul cere un plan clar privind reformele instituţionale
Parlamentul va respinge orice acord pentru un nou Tratat Constituţional care nu va duce la îmbunătăţirea democraţiei, a transparenţei şi a drepturilor cetăţenilor.
Acesta este mesajul unei rezoluţii privind procesul constituţional din Uniunea Europeană, adoptată joi la Bruxelles de Parlamentul European.
Deputaţii despre summitul european, crucial pentru viitorul Europei
Înaintea Consiliului European din 21-22 iunie, Parlamentul a discutat, joi, agenda de lucru a acestuia, împreună cu ministrul german de Externe, Frank-Walter Steinmeier.
Deputaţii şi-au exprimat opiniile privind noul Tratat Constituţional.
Sistem European de Informaţii pentru Vize
Parlamentul European a adoptat, joi, două rapoarte realizate de Sarah Ludford (ALDE, UK) privind Sistemul de Informaţii pentru Vize, legat de zona Schengen.
Primul cere o bază de date pentru schimb de informaţii referitor la vizele pe termen scurt şi cererile de viză de la cetăţeni din terţe ţări, al doilea precizează că accesul la Sistem trebuie limitat pentru cazuri speciale şi respectându-se strict protecţia datelor.
Tratatul Prüm va permite schimb de date în cooperarea transfrontalieră
Aplicarea Tratatului de la Prüm (semnat la 27 mai 2005 de şapte State ale Uniunii) în toate Statele Membre ar trebui să faciliteze schimbul de date în cadrul cooperării transfrontaliere, în special pentru combaterea terorismului, a crimelor şi a imigraţiei ilegale, menţionează un raport întocmit de Fausto Correia (PSE, PT) şi adoptat joi la Bruxelles de Parlamentul European.
O mai bună protecţie socială pentru artiştii aflaţi în turneu în Europa
Condiţiile de muncă pentru artiştii care călătoresc în Europa, din motive profesionale, ar trebui îmbunătăţite, iar artiştii ar trebui să fie mai bine informaţi referitor la modalităţile prin care-şi pot transfera drepturile sociale.
Acesta este mesajul unui raport adoptat joi la Bruxelles de Parlamentul European, care cere o mai bună protecţie a artiştilor şi introducerea unui card special electronic pentru securitatea lor socială.
Bugetul Parlamentului European pentru 2008
Deputaţii au adoptat, joi, un raport privind cu estimările veniturilor şi cheltuielilor Parlamentului European pentru anul 2008.
Ei reamintesc că bugetul pe 2008 ar trebui să fie un 'buget pentru contribuabilii Europeni', menit pentru o abordare responsabilă a actorilor implicaţi în proces, şi pentru decizii privind resursele financiare bazate pe argumente solide.
20070606BRI07537
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
Instituţii
Deschiderea sesiunii în plen
2007-06-08 - 12:08
Preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Pöttering, a deschis, miercuri, sesiunea în plen de la Bruxelles primindu-i pe cei 18 noi deputaţi europeni aleşi de Bulgaria la 20 mai.
"După perioada de comunism, Bulgaria îşi pecetluieşte acum, prin aceste alegeri, integrarea în familia Europeană", a declarat preşedintele.
"Să lucrăm împreună pentru a continua construcţia casei noastre comune Europene", a spus el.
Pöttering s-a referit apoi la anunţul ETA privind renunţarea la perioada de încetare a focului.
El a accentuat că Parlamentul European "stă alături de poporul spaniol şi condamnă violenţa ca mijloc de atingere a obiectivelor politice".
Lupta împotriva terorismului trebuie să ţină întotdeauna cont de respectarea drepturilor omului, a mai precizat preşedintele Pöttering, care şi-a exprimat, în încheiere, solidaritatea cu victimele actelor teroriste.
În deschiderea sesiunii, Sophia In 'T Veld (ALDE, NL) a cerut Preşedintelui să ceară explicaţii primarului Moscovei şi preşedintelui rus, Vladimir Putin, pentru modul violent în care au fost trataţi domnia sa, colegul său Marco Cappato (ALDE, IT) şi alte persoane la demonstraţia paşnică a homosexualilor, care a avut loc la Moscova la sfârşitul săptămânii trecute.
Pöttering a declarat că va face recurs la metodele adecvate.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
Constituţia
Foaie de parcurs pentru procesul constituţional al Uniunii
2007-06-08 - 12:08
Parlamentul a discutat, miercuri, la Bruxelles, pe marginea unui raport conţinând o foaie de parcurs pentru procesul constituţional al Uniunii.
Raportul - realizat de Enrique Barón Crespo (PSE, ES) şi Elmar Brok (PPE-DE, DE) - are în vedere summitul european din iunie, care-şi va focaliza atenţia asupra procesului constituţional.
Raportorii
Enrique Baron Crespo (PSE) a estimat că Statele Membre ar trebui să ajungă la un compromis asupra textului constituţional curent şi s-a declarat în favoarea introducerii unor prevederi cu referire la schimbările climatice, solidaritatea în plan energetic, modelul social sau dialogul sporit pentru combaterea mai eficientă a terorismului.
Crespo a cerut Consiliului să nu discute Constituţia cu uşile închise şi s-a declarat pentru participarea activă a Comisiei şi a parlamentelor naţionale în dezbaterile pe această temă.
Elmar Brok (PPE-DE) a subliniat reformele necesare pentru funcţionarea eficientă a Uniunii: politica externă şi de securitate comună, energia, un ministru de externe, personalitate juridică unică a Uniuni, pentru a putea acţiona mai eficient în plan internaţional, îmbunătăţirea relaţiilor cu parlamentele naţionale şi majoritate calificată în justiţie şi afaceri interne.
"Toate Statele Membre au statut egal, iar Uniunea nu va înlocui atribuţiile statelor naţionale", a spus el.
Consiliul
Reprezentantul Preşedinţiei Consiliului, Gunter Gloser , i-a felicitat pe Brok şi Crespo pentru raportul lor echilibrat.
El a precizat că preşedinţia germană a Uniunii are rolul de mediator în privinţa noii Constituţii şi că singurul obiectiv al său este un rezultat acceptabil pentru toate Statele Membre.
"Sondajele de opinie recente au arătat că opinia publică nu este împotriva Uniunii Europene, dimpotrivă, doreşte o Uniune care să funcţioneze eficient", a spus Gloser, referindu-se la provocările secolului XXI, cu care trebuie să se confrunte Uniunea.
"Avem nevoie de o Europă mai democrată şi mai deschisă", a declarat Gloser.
El şi-a exprimat convingerea că textul actual al Constituţiei n-ar trebui modificat şi că Statele Membre ar trebui să-l accepte.
Comisia
Reprezentantul Comisiei Europene, vicepreşedintele Margot Wallstrom, a declarat că " un tratat constituţional reprezintă un compromis dificil de obţinut şi greu de evaluat".
"Avem nevoie de un tratat mai clar, care să intre în vigoare înainte de alegerile din 2009".
Referitor la conţinutul tratatului, Wallstrom a estimat că textul său ar trebui să fie modificat astfel încât să mulţumească atât Statele Membre care l-au ratificat, cât şi pe cele care încă nu au procedat astfel.
"Schimbările introduse de Tratatul Constituţional sunt relevante şi trebuie transpuse în realitate.
Metoda comunitară trebuie protejată, inclusiv dreptul de iniţiativă al Comisiei, sistemul de piloni şi o personalitate juridică unică, necesară pentru a acţiona într-o lume din ce în ce mai globalizată", a precizat Wallstrom.
"Trebuie să le explicăm cetăţenilor miza acestui tratat şi de ce este necesar", a încheiat vicepreşedintele Comisiei.
Grupări politice
Ínigo Mendez De Vigo (PPE-DE) a estimat că ar trebui clarificată esenţa conţinutului viitoarei Constituţii Europene şi că ar trebui ascultate, în această privinţă, opiniile tuturor - nu doar ale celor care resping Tratatul Constituţional, ci şi ale celor care-i doresc îmbunătăţiri.
Jo Leinen (PSE) a precizat că fondul Tratatului Constituţional trebuie menţinut.
"Parlamentul European nu va accepta nici un acord care să ducă la mai puţină democraţie sau mai puţină transparenţă", a precizat Leinen.
"Nu ne trebuie un tratat diferit de cel la care am lucrat în ultimii patru ani, ci unul mai bun (...)
Nu vom accepta orice fel de rezultat", care să ducă la coborârea standardelor de până acum, a spus el.
Andrew Duff (ALDE) a declarat că grupul său sprijină puternic raportul Brok-Crespo.
"Sentimentele opiniei publice se schimbă, mai ales în Olanda şi Polonia, unde oamenii sunt mai conştienţi că nu este în interesul acestor ţări să se afle într-o Uniune prea slabă pentru a acţiona (...)
Ţările care refuză în continuare pachetul legislativ curent pot utiliza dreptul de veto, însă nu vor avea autoritatea politică şi morală de a bloca progresul tuturor celorlalţi", a spus el.
Brian Crowley (UEN): "Este foarte important să-i ascultăm pe toţi cetăţenii; nu doar cei din Olanda şi Franţa sunt îngrijoraţi de Constituţia Europeană.
Am avut o perioadă de reflecţie, iar la următoarea întâlnire a Consiliului, liderii Statelor Membre trebuie să ia o decizie în privinţa unui nou Tratat Constituţional (...)
Europa trebuie să lucreze în beneficiul cetăţenilor săi".
Crowley s-a exprimat pentru menţinerea esenţei textului curent şi pentru modificări care să liniştească Statele Membre ce s-ar simţi ameninţate.
Johannes Voggenhuber (Verzi/ALE) a declarat că sprijină raportul.
"Trebuie să arătăm guvernelor că suntem dispuşi să susţinem opiniile cetăţenilor - în special pe cele referitoare la drepturile omului şi reforma instituţiilor".
"Parlamentul trebuie să-şi apere convingerile (...) iar Constituţia constituie răspunsul corect, inclusiv pentru cei care şi-au dorit o Europă socială".
Francis Wurtz (GUE/NGL) a afirmat că raportul ar trebui să ţină cont de dificultăţile din unele State Membre şi să ia în considerare concesiile posibile pentru finalizarea procesului constituţional.
În opinia lui Wurtz, soluţia ar putea consta în dezbateri publice şi în supunerea la referendum a rezultatului procesului constituţional.
Bastiaan Belder (IND/DEM) s-a exprimat în favoarea modificării conţinutului Constituţiei.
"O conferinţă interguvernamentală pe tema constituţională ar trebui să fie pregătită nu doar să dezbată conţinutul viitorului tratat, ci să şi recurgă la compromisuri", a spus el.
Bruno Gollnisch (ITS): "Vreţi să realizaţi un super-stat European, în pofida negărilor domnului Brok.
Un sistem cu puteri infinite ce nu mai sunt atribuite pilonilor înseamnă un stat European (...)
Trebuie să avem cinstea să spunem lucrurilor pe nume; este o realitate pe care încercaţi să o mascaţi; nu mi se pare deloc decent".
Jim Allister (NI): " ' Nu' este un cuvânt care nu este greu de înţeles".
"Franţa şi Olanda nu şi-au exprimat îngrijorarea, ci respingerea", a spus Allister.
Raportul nu va determina nici un fel de progres, deoarece "insistă asupra a ceea ce deja a fost respins".
"Nu ne puteţi forţa pe toţi cu un Tratat Constituţional deja respins, indiferent cum ar fi reeditat" sau prezentat.
Intervenţii deputaţi români
Marian-Jean Marinescu (PPE-DE): "Proiectul Europa a avut succes, iar datoria noastră este să-i oferim mijloacele pentru a funcţiona bine şi în viitor.
Din acest motiv, proiectul are nevoie de un fundament clar, transparent, solid şi eficient asumat prin consens, prin voinţa şi experienţa politică şi democratică a tuturor membrilor săi, deoarece obiectivul nostru comun este mai presus de orgoliile şi de temerile individuale.
Pentru a fi cu adevărat solidari pentru dezvoltare durabilă, cooperare, extindere şi coeziune avem nevoie de instituţii solide şi eficiente care să ne garanteze funcţionarea, avem nevoie de o politică de securitate şi apărare comună, de o politică externă comună.
Acceptarea unui acord politic de bază chiar şi într-o formă restrânsă, precum şi continuarea politicii de vecinătate, vor face ca Uniunea Europeană să crească şi să se dezvolte nu numai pentru sine, ci şi cu toate statele din jur, oferindu-le astfel nu numai promisiuni, ci şi exemplul elocvent că numai împreună ne putem dezvolta cu adevărat.
De aceea consider că iniţiativa raportorilor este extrem de bine venită şi sper că la Consiliul din iunie se va ţine cont de opiniile exprimate în acest raport".
Răspunsurile Consiliului şi Comisiei, după dezbatere
Din partea Consiliului, Gloser a declarat că ar fi "o ruşine dacă toată munca din ultimii ani se va dovedi în zadar".
El a subliniat, însă, că în dezbaterile parlamentare nu s-a ascuns nimic.
Preşedinţia germană nu doreşte un succes doar pentru ea, doreşte un rezultat concret, deoarece există motive practice pentru un Tratat Constituţional.
Din partea Comisiei, vicepreşedintele Wallström a afirmat că nu intenţionează să deschidă o "Cutie a Pandorei" cu o nouă dezbatere asupra Constituţiei.
"Europa se confruntă acum cu noi provocări, în special în domeniul energiei, imigrării şi schimbărilor climatice.
Trebuie luate decizii privind 'cine se ocupă cu ce', iar problema instituţională este inseparabilă de acest context politic", a încheiat comisarul european.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
Constituţia
Parlamentul cere un plan clar privind reformele instituţionale
2007-06-08 - 12:08
Parlamentul va respinge orice acord pentru un nou Tratat Constituţional care nu va duce la îmbunătăţirea democraţiei, a transparenţei şi a drepturilor cetăţenilor.
Acesta este mesajul unei rezoluţii privind procesul constituţional din Uniunea Europeană, adoptată joi la Bruxelles de Parlamentul European.
Rezoluţia solicită Consiliului European din iunie să definească o foaie de parcurs pentru ajungerea la un nou acord privind reforma instituţională.
Ea a fost adoptată cu 469 voturi pentru, 141 împotrivă şi 32 abţineri.
Sprijinind raportul lui Enrique Baron Crespo (PSE, ES) şi Elmar Brok (PPE-DE, DE), deputaţii cer Consiliului European din iunie să aprobe în scurt timp o Conferinţă Interguvernamentală (CIG) în cadrul căreia să se ajungă la un acord privind reformele instituţionale.
Ei cer, totodată, o deplină implicare a Parlamentului în lucrările Conferinţei.
Potrivit textului adoptat, Parlamentul "va respinge orice rezultat al negocierilor care, comparat cu Tratatul Constituţional, va duce la o diminuare a protecţiei drepturilor cetăţenilor (...) a democraţiei, a transparenţei şi a eficienţei în funcţionarea Uniunii".
Pentru a ajunge la un rezultat pozitiv, Parlamentul va menţine, pe parcursul lucrărilor Conferinţei, legături strânse cu parlamentele naţionale, cu Comitetul Regiunilor şi cu Comitetul Economic şi Social.
Parlamentul solicită ca în acordul privind reformele instituţionale să se menţină principiile de bază din prima parte a viitoarei Constituţii.
Carta pentru Drepturile Fundamentale, a cărei includere în noul Tratat este încă subiect de discuţie în unele State Membre, constituie una dintre reformele pe care deputaţii le consideră indispensabile.
Raportul reaminteşte valorile Uniuni şi pledează pentru clarificarea competenţelor europene şi naţionale, pentru respectarea principiului de subsidiaritate şi pentru o implicare sporită a cetăţenilor în viaţa politică a Comunităţii.
Deputaţii subliniază că rezultatul Conferinţei interguvernamentale ar trebui să ia în considerare toate problemele ridicate în timpul perioadei de reflecţie privind viitorul Europei.
În special, ei cer Statelor Membre să ajungă la o abordare comună privind schimbările climatice, securitatea energetică, politica de imigrare, lupta împotriva terorismului, extinderea, modelul social European şi guvernarea economică a zonei euro.
Pentru a facilita aprobarea noului acord privind reformele instituţionale, deputaţii propun Statelor Membre să-şi coordoneze procedurile de ratificare pentru a aproba textul până la sfârşitul anului 2008.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
Consiliul European
Deputaţii despre summitul european, crucial pentru viitorul Europei
2007-06-08 - 12:08
Înaintea Consiliului European din 21-22 iunie, Parlamentul a discutat, joi, agenda de lucru a acestuia, împreună cu ministrul german de Externe, Frank-Walter Steinmeier.
Deputaţii şi-au exprimat opiniile privind noul Tratat Constituţional.
Consiliu
Dezbaterea pe marginea summitului a fost deschisă de Frank-Walter Steinmeier, din partea preşedinţiei germane a Uniunii.
Descriind summitul ca pe un "eveniment decisiv pentru viitorul Europei", Steinmeier a accentuat că Uniunea a avut până acum succes şi că "modelul său în lume este unul de invidiat".
Aşteptările deputaţilor de la summitul apropiat s-au dovedit, însă, destul de mari.
În afara problemei constituţionale, agenda de lucru a summitului va mai cuprinde:" politica comună de integrare " (în special pentru ţările din Nordul Africii); justiţia şi afacerile interne (în special extinderea zonei Schengen în 2008); Politica Europeană de Vecinătate (menită să apropie ţările din Uniune şi din vecinătatea ei în domeniul energiei, transporturilor şi pieţei interne); " conceptul central asiatic" (care trebuie să se focalizeze nu numai asupra problemelor economice, ci şi asupra stabilităţii politice).
Summitul va fi judecat, însă, în funcţie de succesul asupra problemei constituţionale.
Steinmeier a felicitat raportul Brok/ Barón Crespo pentru echilibrul şi realismul său.
Din discuţiile pe tema viitoarei Constituţii a reieşit până acum că toată lumea doreşte o Europă "mai eficientă şi mai dinamică".
Experţii din domeniile comercial, social, de justiţie şi afaceri interne sau energie consideră că "progresele realizate trebuie protejate".
A existat, totodată, un consens larg conform căruia Carta Drepturilor Fundamentale trebuie aplicată.
Privind principiul de subsidiaritate , reprezentantul Consiliului a precizat că mulţi ar dori o implicare şi mai mare a parlamentelor naţionale.
Cât despre votul cu majoritate calificată, preşedinţia germană, a spus Steinmeier, este pentru reducerea dreptului de veto.
Comisie
Înainte să se refere la problema constituţională, Margot Wallström - vicepreşedinte al Comisiei Europene, comisar pentru relaţii instituţionale şi strategii de comunicare - a menţionat trei subiecte pe care, în opinia sa, summitul ar trebui să le considere: imigrarea, HIV/SIDA şi schimbările climatice.
- Referitor la imigrare , comisarul european a precizat că o bună gestionare a valurilor de imigranţi necesită o coordonare sporită a autorităţilor implicate.
Wallström s-a declarat pentru forţe rapide de intervenţie la graniţele Uniunii.
- Privind HIV/SIDA - problemă critică pentru Europa, după cum a spus reprezentantul Comisiei - liderii europeni trebuie să-şi coordoneze eforturile şi să asigure progrese în prevenirea, cercetarea, supravegherea, tratarea şi susţinerea celor afectaţi.
- Schimbările climatice nu se află pe agenda summitului, însă având în vedere reuniunea G8, "Uniunea nu-şi permită să tacă ", a spus Wallström.
Referitor la problema-cheie - Tratatul Constituţional - comisarul european a precizat că Uniunea trebuie "să răspundă nevoilor cetăţenilor lor, să atingă obiective politice şi să asigure rezultate concrete".
"Uniunea Europeană trebuie să explice cetăţenilor săi de ce are nevoie de un nou tratat", a declarat Wallström.
Cetăţenii aşteaptă acţiuni concrete pentru gestionarea schimbărilor climatice, a imigrării sau a problemelor energetice, însă "n-am reuşit să-i convingem să vadă legătura între rezultatul aşteptat şi un acord în privinţa noului tratat".
"Se pare, însă, că ne aflăm pe drumul cel bun.
Dacă reuşim să ne focalizăm atenţia asupra unei Europe eficiente şi democratice, vom avea o Uniune capabilă să facă faţă cu încredere provocărilor secolului XXI".
Grupările politice
Joseph Daul (PPE-DE) s-a declarat pentru o Uniune capabilă să ia decizii.
Rezultatul summitului va trebui să fie acceptat de toate Statele Membre, şi de cele care au refuzat Constituţia şi de cele unde procesul de ratificare încă nu s-a încheiat.
Textul noului Tratat ar trebui să respecte principiul proporţionalităţii, o personalitate juridică unică pentru Uniune, o preşedinţie stabilă, extinderea votului cu majoritate calificată şi obligativitatea aplicării Cartei pentru Drepturile Fundamentale.
Daul a cerut dreptul la o implicare parlamentară mai mare în viitoarea Conferinţă Interguvernamentală (CIG) - atât a Parlamentului European cât şi a legislativelor naţionale.
Preşedintele Pöttering va transmite aceste mesaj la Consiliul European din 21-22 iunie.
Martin Schulz (PSE) a declarat că viitorul summit european este legat de însuşi viitorul Uniunii.
"Există un risc că reuniunea la vârf ar putea duce la o Uniune mai slabă, mai divizată", dar "puterea noastră constă în unire".
Uniunea trebuie să facă faţă unor provocări de globalizare, în care intră China şi India - ţări a căror populaţie constituie, împreună, o treime din populaţia lumii.
Statele Membre, luate individual, "sunt pigmei" în comparaţie cu acestea.
Schulz a salutat activitatea cancelarului Merkel care, ca fizician, va trebui să apropie "multe elemente disparate".
Graham Watson (ALDE): "Schimbările climatice, securitatea energetică, terorismul internaţional rămân provocări fără posibilitate de soluţionare, deoarece instituţiile noastre de guvernare nu mai sunt potrivite să se confrunte cu astfel de probleme.
Acţionând împreună, Europa ar putea obţine rezultate reale în situaţiile în care statele singure nu ar reuşi".
Brian Crowley (UEN): "Oamenii nu vor să ne vadă luând iniţiative pe care nu avem puterea să le finalizăm (...) viitorul Uniunii Europene, viitorul pe care trebuie să-l asigurăm copiilor şi nepoţilor noştri, trebuie să fie mai bun decât cel pe care noi l-am obţinut de la bunicii noştri, ori ei l-au conturat plecând de la ruinele celui de-al Doilea Război Mondial.
Să facem din copiii noştri adulţii potriviţi pentru secolul XXI".
Monica Frassoni (Verzi/ALE) şi-a exprimat convingerea că în conferinţa interguvernamentale (CIG) ar trebui discutată problema listelor electorale pentru alegerile Europene.
"Pentru alegerile Europene din 2009, trebuie să se înceapă pregătirile pentru utilizarea listelor Europene".
Frassoni a insistat asupra importanţei implicării mai mari a Parlamentului în cadrul CIG, estimând că "nu este suficient să fie prezenţi doi, trei deputaţi europeni, ca observatori".
"Doar prin participarea deplină a deputaţilor europeni, cetăţenii vor putea avea un cuvânt de spus în privinţa reformelor instituţionale comunitare".
Helmuth Markov (GUE/NGL): "Să reuşim împreună, a spus Steinmeier, dar ...împreună cu cine?
Unii vor ceva, alţii altceva, nimeni nu ştie încotro ne îndreptăm" (...)
"Nu există un acord între cele 27 State Membre".
Jens-Peter Bonde (IND/DEM): "Constituţia e îngenuncheată (...) iar Uniunea nu mai poate fi considerată o democraţie parlamentară" deoarece "fără îndoială, legislaţia prezentată de funcţionarii publici şi de cei din organizaţiile de lobby a pus capăt democraţiei parlamentare".
"Trebuie să ne reîntoarcem la lucru pentru a obţine o Constituţie care să reprezinte o democraţie reală".
Ashley Mote (ITS): "Constituţia a inversat în totalitate relaţia dintre Uniunea Europeană şi Statele Membre, între cei care guvernează şi cei guvernaţi".
Despre Uniunea Europeană, Mote a precizat că "ea ar trebui să fie un prieten, nimic mai mult".
Jana Bobosikova (NI): "Orice tratat nou trebui să asigure participarea egală a tuturor celor implicaţi.
Legitimitatea Uniunii va depinde de egalitatea între Statele Membre şi între cetăţeni".
Răspunsul Consiliului şi Comisiei la dezbatere
În încheierea dezbaterii, reprezentantul Consiliului, Frank-Walter Steinmeier , a declarat: "Summitul trebuie să se soldeze cu succes.
Nu există alternativă.
Dacă vor exista propuneri, ele vor fi date publicităţii".
Din partea Comisiei Europene, vicepreşedintele Wallström şi-a exprimat încrederea că "instituţiile europene merită o a doua şansă".
"Nu ne putem permite încă un eşec".
Instituţiile au responsabilitate comună în a explica cetăţenilor cum s-ar putea combina negocierile interguvernamentale cu ascultarea opiniei publice.
Wallström a acceptat, totodată, faptul că Parlamentul ar trebui să fie pe deplin implicat în discuţiile din cadrul conferinţei interguvernamentale.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
Justiţie şi afaceri interne
Sistem European de Informaţii pentru Vize
2007-06-08 - 12:08
Parlamentul European a adoptat, joi, două rapoarte realizate de Sarah Ludford (ALDE, UK) privind Sistemul de Informaţii pentru Vize, legat de zona Schengen.
Primul cere o bază de date pentru schimb de informaţii referitor la vizele pe termen scurt şi cererile de viză de la cetăţeni din terţe ţări, al doilea precizează că accesul la Sistem trebuie limitat pentru cazuri speciale şi respectându-se strict protecţia datelor.
Cetăţenilor din peste o sută de ţări li se cere viză acordată de un Stat Membru al Uniunii, pentru a intra Spaţiul Schengen.
Sistemul de Informaţii pentru Vize ar trebui să îmbunătăţească aplicarea unei politici comune în materie.
Obiectivul: să prevină un aplicant a cărui viză este refuzată de un stat Schengen să depună cererea într-un alt stat ("visa shopping"); să faciliteze acţiunile de combatere a fraudei şi controalele la frontierele externe; să asiste la identificarea celor care nu întrunesc condiţiile pentru intrarea sau şederea în Spaţiul Schengen; să faciliteze aplicarea Regulamentului Dublin II privind acordarea de azil; să contribuie la prevenirea actelor periculoase la adresa securităţii interne a Statelor Membre.
Stocarea informaţiilor
Datele personale conţinute în aplicaţiile pentru viză şi stocate în Sistemul de Informaţii vor include elemente de biometrie (fotografii şi amprente) şi informaţii scrise - nume, adresă, ocupaţia aplicantului, data şi locul aplicaţiei şi orice decizie luată de un Stat Membru responsabil cu livrarea, refuzul, anularea, revocarea sau extinderea valabilităţii vizei.
Regulamentul accentuează că elementele de biometrie vor fi utilizate în manieră controlată, iar în primul rând se va acorda atenţie elementelor speciale de identificare şi validitate aplicate pe viză.
Fotografiile nu vor fi utilizate încă pentru identificare deoarece tehnologia respectivă încă nu este finalizată.
Prevenirea terorismului
Proiectul de regulament stabileşte că autorităţile competente din Statele Membre şi Europol pot accesa datele din Sistemul de Informaţii în cazuri specifice şi în baza unei cereri scrise, dacă aceasta contribuie la prevenirea sau investigarea unor acte teroriste sau a altor acte grave.
Accesul va fi indirect, prin puncte centrale unde va fi verificată îndeplinirea tuturor condiţiilor pentru accesarea datelor.
În cazuri excepţionale, verificările pot fi ulterioare.
Transferul de date către terţe ţări sau organizaţii internaţionale poate avea loc doar în "cazuri excepţionale, exclusiv pentru prevenirea şi detectarea actelor teroriste sau a altor acte grave" şi cu consimţământul Statelor Membre care au introdus datele.
Astfel de transferuri vor fi înregistrate în totalitate şi vor fi puse la dispoziţia autorităţilor responsabile la nivel naţional cu protecţia datelor.
Protecţia datelor
Regulamentul prevede măsuri de protecţie a datelor, aşa cum a urmărit şi raportorul Parlamentului, Sarah Ludford (ALDE, UK), în negocierile cu Consiliul.
Accesul la date prin intermediul autorităţilor interne de securitate va fi întotdeauna controlat şi va avea loc doar în circumstanţe specifice şi justificate.
Sistemul de Informaţii va fi gestionat de o Autoritate permanentă de Management - finanţată de la bugetul Uniunii - care va aduna informaţii de la toate statele Schengen.
Doar personalul autorizat cu emiterea vizelor la nivel naţional, cei implicaţi în controalele la frontieră, în gestionarea imigrării, a acordării de azil şi autorităţile interne de securitate vor avea acces la Sistem.
Accesul va avea loc doar dacă vor fi necesare verificări la graniţele externe, examinări ale aplicaţiilor pentru azil sau în alte cazuri limitate specificate în regulament.
Alte previziuni cu scopul asigurării protecţiei adecvate a datelor personale şi a standardelor de securitate în materie de stocare a datelor includ formarea personalului specializat în activităţi ce implică utilizarea datelor personale şi monitorizarea obligatorie de către autorităţile naţionale competente.
În final, regulamentul prevede că fiecare dosar cu cerere de viză va fi stocat în Sistem maxim 5 ani.
Respectarea demnităţii umane
Ca rezultat al negocierilor Parlamentului cu Consiliul, în textul proiectului de regulament a fost introdus un paragraf cu prevederi conform cărora orice procesare a datelor din Sistem "va fi direct proporţională cu obiectivele", iar "demnitatea umană şi integritatea persoanelor ale căror date sunt solicitate va fi respectată".
Utilizarea datelor nu poate duce la discriminare între aplicanţii de viză sau deţinătorii de viză, pe motive de sex, origine rasială sau etnică, religie, disabilitate, vârstă sau orientare sexuală, au adăugat deputaţii europeni.
Preşedinţia Germană s-a angajat, prin două declaraţii politice, să ajungă la un acord referitor la alte două dosare legate de Sistem: decizia-cadru privind protecţia datelor şi Directiva pentru Întoarcerea imigranţilor ilegali.
După adoptarea raportului în comisia de specialitate, Ludford a declarat: "Votul este rezultatul unui scrutin intens şi detaliat al acestui proiect European referitor la graniţe şi securitatea internă.
Îmbunătăţirile la care s-a ajuns în acordul cu preşedinţia germană se datorează implicării deputaţilor europeni".
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
Justiţie şi afaceri interne
Tratatul Prüm va permite schimb de date în cooperarea transfrontalieră
2007-06-08 - 12:08
Aplicarea Tratatului de la Prüm (semnat la 27 mai 2005 de şapte State ale Uniunii) în toate Statele Membre ar trebui să faciliteze schimbul de date în cadrul cooperării transfrontaliere, în special pentru combaterea terorismului, a crimelor şi a imigraţiei ilegale, menţionează un raport întocmit de Fausto Correia (PSE, PT) şi adoptat joi la Bruxelles de Parlamentul European.
Tratatul de la Prüm a fost semnat de Belgia, Germania, Spania, Franţa, Luxemburg, Olanda şi Austria.
Tratatul urmăreşte îmbunătăţirea accesului la informaţii în cooperarea transfrontalieră, pentru atingerea obiectivelor menţionate.
Deputaţii au sprijinit ideea aplicării Tratatului de la Prüm de către toate Statele Membre, însă au introdus o serie de amendamente pentru a asigura că furnizarea datelor nu are loc automat, ci doar "atunci când este necesar şi în mod proporţional, în circumatanţe ce dau motive să se creadă că ar putea fi comise acte criminale".
Mai mult, deputaţii au introdus un amendament pentru a asigura că datele colectate în conformitate cu această Decizie nu vor fi transferate sau livrate unor terţe ţări sau uneie organizaţii internaţionale,.
Acest articol este relevant în contextul unor dezacorduri transatlantice recente privind schimbul de date, motivate de securitate şi prevenirea terorismului.
Drepturile fundamentale
Îmbunătăţirea metodelor de combatere a unor probleme cum ar fi terorismul sau imigraţia ilegală va implica, într-o anume măsură, schimbul de informaţii cu caracter personal.
După cum subliniază, însă, raportul, Decizia-Cadru "caută să asigure respectarea în totalitate a drepturilor cetăţenilor, viaţa lor privată, mijloacele lor de comunicare şi protecţia datelor lor personale".
Prevenirea crimelor şi a actelor teroriste
Scopul schimbului de informaţii legate de evenimente majore cu dimensiune transfrontalieră constă în prevenirea actelor teroriste.
Furnizarea datelor ar trebui să fie "necesară şi proporţională", iar recurgerea la schimbul de informaţii ar trebui realizată "doar atât cât este necesar".
Totuşi, orice schimb de informaţii trebuie efectuat "respectându-se legile naţionale, principiile juridice de bază şi drepturile fundamentale".
Categorii speciale de date
Schimbul de date privind "originea rasială sau etnică, opiniile politice, religioase sau convingerile filosofice, apartenenţa la sindicate, orientarea sexuală sau sănătatea" ar trebui să se realizeze "doar dacă este absolut necesar" şi "în conformitate cu măsurile specifice de protecţie".
Perioada în care pot fi stocate informaţiile
Raportul subliniază că o dată ce informaţiile au fost utilizate în scopul propus, indiferent dacă scopul în sine a fost atins sau nu, "datele furnizate vor fi şterse fără întârziere... oricum vor fi păstrate nu mai mult de doi ani de la data furnizării lor".
Evenimente sportive sau summituri europene
Parlamentul a aprobat articolul ce prevede că Statele Membre vor asigura schimb reciproc de date personale în timpul evenimentelor majore sportive sau al summiturilor europene, dacă există motive care să determine bănuieli că persoanele ale căror date sunt accesate vor putea comite acte criminale sau vor putea aduce ameninţări la adresa securităţii.
Chiar şi astfel de schimburi de informaţii, însă, va trebui gestionat proporţional şi de la caz la caz.
Operaţiuni comune
În sfârşit, Decizia prevede alte forme de consolidare a cooperării poliţieneşti la frontiere, cum ar fi operaţiuni comune.
Ofiţerii de poliţie implicaţi în astfel de operaţiuni pe teritoriul unui alt Stat Membru vor putea să poarte armamentul obişnuit din dotare şi uniformele lor naţionale , cu un semn distinctiv şi un document de acreditare.
"În situaţii de urgenţă", au adăugat deputaţii europeni, "ofiţerii dintr-un Stat Membru au dreptul, fără consimţământul prealabil al Statului Membru gazdă, să traverseze graniţa comună şi să ia măsuri adecvate pentru a evita un pericol iminent".
Într-un astfel de caz, ofiţerii vor informa imediat autorităţile competente din Statul gazdă de prezenţa lor pe teritoriul respectiv.
Statul gazdă nu-şi va asuma responsabilitatea pentru măsurile luate de ofiţerii care trec graniţa.
Intervenţii deputaţi români
Marian-Jean Marinescu (PPE-DE). – Succesul punerii în aplicare a Tratatului de la Prüm poate fi deplin doar în momentul în care toate statele Uniunii Europene îşi vor asuma prevederile acestuia.
Eficienţa controlului transfrontalier este decisivă în combaterea terorismului şi a crimei organizate.
Pentru moment însă, datorită dispunerii geografice a statelor semnatare se creează frontiere artificiale în interiorul Uniunii, ceea ce poate fi considerat un pas înapoi.
Cooperarea transfrontalieră este, astfel, obstrucţionată iar infractorii şi-ar putea găsi refugiul în ţări care se găsesc în afara sistemului comun de baze de date poliţieneşti şi judiciare.
Transpunerea în legislaţia comunitară a clauzelor referitoare la schimbul automat de date va permite combaterea mult mai eficientă a criminalităţii.
Cele două aspecte importante pentru a asigura succesul demersului sunt finanţarea creării bazelor de date şi protecţia acestora.
De aceea, instituţiile europene trebuie să identifice mijloace care să asigure armonizarea la nivel european şi, în acelaşi timp, să sprijine statele membre în finanţarea sistemului.
Dacă se va asigura acest lucru, implementarea va fi mult mai facilă şi rezultatele vor fi pozitive.
Maria Petre (PPE-DE). – Au trecut decât câteva zile de când ultimii doi membri ai grupului Ilaşcu, Andrei Ivanţoc şi Tudor Petrov-Popa, au fost, în sfârşit, eliberaţi din închisoare de autorităţile nelegitime ale autoproclamatei Republici Transnistrene.
La 8 iulie 2004, Curtea Europeană a Drepturilor Omului a pronunţat o hotărâre prin care constata ilegalitatea detenţiei cetăţenilor români, Andrei Ivanţoc şi, respectiv, Tudor Petrov-Popa, solicitând autorităţilor Republicii Moldova şi Federaţiei Ruse să ia toate măsurile necesare în vederea eliberării imediate a acestora.
Timp de trei ani această hotărâre a fost ignorată confirmând, dacă mai era nevoie, că regimul de la Tiraspol rămâne în afara oricărei reguli.
Eliberarea lui Andrei Ivanţoc duminică, 3 iunie, s-a petrecut sub semnul violenţei şi a violării drepturilor omului, a dreptului acestui cetăţean de a se deplasa liber spre casa lui, după 15 ani de detenţie ilegală.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
Cultură
O mai bună protecţie socială pentru artiştii care îşi exercită profesia în Europa
2007-06-08 - 12:08
Condiţiile de muncă pentru artiştii care călătoresc în Europa, din motive profesionale, ar trebui îmbunătăţite, iar artiştii ar trebui să fie mai bine informaţi referitor la modalităţile prin care-şi pot transfera drepturile sociale.
Acesta este mesajul unui raport adoptat joi la Bruxelles de Parlamentul European, care cere o mai bună protecţie a artiştilor şi introducerea unui card special electronic pentru securitatea lor socială.
În raportul său, Claire Gibault (ALDE, FR) cere o mai bună protecţie socială a artiştilor care îşi exercită profesia în Europa şi introducerea unui card electronic special pentru securitatea lor socială.
Conform raportorului, mulţi artişti din Europa au avut probleme când au fost nevoiţi să muncească în alte ţări, mai precis când au încercat să-şi transfere drepturile sociale.
Co-producţiile internaţionale sau în direct, producţiile audiovizuale sau spectacolele de circ au sporit treptat mobilitatea multor artişti şi astfel a apărut nevoia unui statut legal mai clar pentru artiştii Europeni.
Artiştii ar trebui informaţi
Deputaţii subliniază că în unele State Membre, anumite categorii de artişti nu beneficiază de un statut legal.
Deseori, ei nu cunosc drepturile pe care le au, conform legislaţiei Europene în vigoare.
De aceea, Parlamentul cere Comisiei ca în cooperare cu instanţele competente din domeniul artistic să stabilească un Ghid practic pentru artiştii Europeni, în care ei să poată găsi informaţii despre asigurările de sănătate, şomaj sau probleme similare.
Parlamentul mai cere Comisiei să lanseze un proiect pilot care să permită utilizarea unui card European electronic pentru securitate socială, special pentru artiştii din Europa.
Pentru a facilita mobilitatea artiştilor, raportul Gibault propune Comisiei şi Statelor Membre să stabilească o bază de date , în linie cu Europass - o iniţiativă lansată în 2004 pentru facilitarea obţinerii de calificări recunoscute în alte State Membre.
Baza de date ar conţine numele şi statutul artiştilor din Uniunea Europeană, precum şi contractele lor anterioare.
Raportul subliniază, totodată, importanţa implicării în activităţilor artistice şi cere Statelor Membre să intensifice cursurile de calificare în domeniul artei şi să creeze structuri speciale de formare pentru cei care lucrează în domeniul cultural.
Vize pentru artiştii din terţe ţări
Parlamentul reaminteşte problemele cu care se confruntă artiştii din afara Uniuni, atunci când solicită vize şi permise de muncă în cadrul Uniuni - de exemplu când muzicieni ruşi sau dansatori brazilieni doresc să vină în Europa pentru diverse contracte.
De aceea, deputaţii cer Comisiei să reflecteze la regimul aplicabil artiştilor şi să stabilească reguli comunitare în domeniu, care să ducă la introducerea unui tip special de viză temporară pentru artiştii din ţările din Uniune şi din afara ei, aşa cum au procedat deja unele State Membre.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
Buget
Bugetul Parlamentului European pentru 2008
2007-06-08 - 12:08
Deputaţii au adoptat, joi, un raport privind cu estimările veniturilor şi cheltuielilor Parlamentului European pentru anul 2008.
Ei reamintesc că bugetul pe 2008 ar trebui să fie un 'buget pentru contribuabilii Europeni', menit pentru o abordare responsabilă a actorilor implicaţi în proces, şi pentru decizii privind resursele financiare bazate pe argumente solide.
Deputaţii propun un buget de 1.427.400.000 euro, reprezentând o creştere cu 2.1% faţă de bugetul pe 2007.
Ei consideră că până când proiectele sunt clar definite, ar trebui pusă la dispoziţie o anumită rezervă pentru proiecte speciale cum ar fi cele din domeniul informării şi comunicării, sau cele pentru proiecte prioritare în domeniul dezvoltării.
Politica de informare
Parlamentul ia notă de propunerile pentru alocarea unui buget total de 41.800.000 euro pentru politica de informare, care va include 10.300.000 euro pentru campanii de conştientizare în vederea alegerilor Europene din 2009, totodată 9.000.000 euro pentru deschiderea Canalului de Televiziune al Parlamentului, (WebTV), 15.700.000 euro pentru Centrul Audiovizual şi 6.800.000 euro pentru finalizarea construirii Centrului pentru Vizitatori.
Deputaţii consideră că dezvoltarea unui program specific, similar cu cel pentru grupurile de vizitatori, dar care să se focalizeze pe media locală, ar fi în interesul Statelor Membre, ca una din cele mai eficiente metode de conştientizare a cetăţenilor Uniunii în legătură cu activităţile Parlamentului.
Ei invită chestorii să examineze în ce măsură pot fi asigurate Statelor Membre măsuri adecvate pentru invitarea la Parlamentul European a ziariştilor din presa locală.
Informatica Deputaţii notează că în domeniul informaticii, cheltuielile din ultimii patru ani au crescut cu 28%; comisia estimează că strategia curentă a fost utilă în modernizarea sistemelor informatice ale Parlamentului, sporind calitatea serviciilor furnizate utilizatorilor şi asigurând dezvoltarea unui nou site internet.
Ei cer Secretatului General al Parlamentului un raport asupra utilizării tehnologiilor curente menite să reducă costurile telefonice.
Personalul Deputaţii consideră că pot fi întreprinse eforturi pentru limitarea numărului de misiuni la Strasbourg şi pentru utilizarea pe scară mai largă a noilor tehnologii de comunicare, cum ar fi videoconferinţele.
În sfârşit, deputaţii sunt convinşi de nevoia consolidării relaţiilor între Membrii Parlamentului European, Membrii parlamentelor naţionale din Uniune şi cei ai parlamentelor alese în mod democratic în terţe ţări; ei doresc să sprijine programul pentru schimb de informaţii cu parlamentele naţionale.
Intervenţii deputaţi români
Monica Maria Iacob-Ridzi , în numele grupului PPE-DE . – În primul rând, aş dori să-l felicit pe domnul Itälä pentru acest raport privind bugetul instituţiei noastre pe 2008.
Parlamentul ia astăzi decizii care afectează aproape 500 de milioane de cetăţeni.
Codecizia a devenit regulă generală astfel că, până la 80% din legile adoptate în statele membre reprezintă acte votate în acest for.
Responsabilitatea Parlamentului faţă de cetăţeni este mai mare ca niciodată.
În consecinţă, toată munca desfăşurată în Parlament trebuie să fie la înălţimea acestei responsabilităţi.
Raportul subliniază că prima din priorităţile pentru 2008 este asigurarea de servicii eficiente pentru membri, în vederea unui proces legislativ eficient.
Datorită recomandărilor acestui raport, vom avea traduceri în toate limbile din cele 20 de comisii ale Parlamentului.
Mai mult, munca noastră va fi comunicată mai bine printr-un post de televiziune propriu şi va fi creat un program prin care jurnalişti din presa locală şi regională vor putea veni în Parlament pentru a duce informaţia europeană în comunităţile lor.
Însă, cea mai importantă resursă a Parlamentului rămân oamenii care lucrează aici.
În acest sens, am depus un amendament la raport care vizează tocmai personalul acestei instituţii şi mai exact numărul insuficient de angajaţi din statul pe care-l reprezint.
În urma aderării României şi Bulgariei, Secretariatul general al Parlamentului şi mai mult, practic a decis că un număr egal de agenţi permanenţi, şi anume 113 pentru fiecare din cele două ţări, ar fi necesar în serviciul instituţiei.
Aceasta este o problemă pentru că, procentual, mai puţini tineri români pot obţine un post în Parlamentul European deoarece populaţia României este de aproape trei ori mai mare decât cea a Bulgariei.
În acelaşi timp, europarlamentarii români de două ori mai mulţi decât cei bulgari, pot conta pe serviciile tehnice ale unui personal insuficient, fapt ce poate afecta eficienţa muncii noastre.
O anume proporţionalitate a fost întotdeauna respectată în Instituţiile europene.
Parlamentul a ţinut cont în trecut de considerente precum mărimea delegaţiei sau a populaţiei statelor membre, iar Oficiul de personal al Uniunii Europene, EPSO, a scos la concurs anul acesta un număr semnificativ mai mare de posturi pentru cetăţenii români, şi anume 440 faţă de 275.
Stimaţi colegi, amendamentul meu doreşte corectarea acestei situaţii anormale, Parlamentul fiind singura instituţie în care această discriminare persistă contrar spiritului democratic ce-i este caracteristic.
Silvia-Adriana Ţicău (PSE). – Dat fiind faptul că România şi Bulgaria sunt cele mai noi membre ale Uniunii Europene, consider că este important ca posturile aferente acestor ţări să fie ocupate prin concurs cât mai curând şi, de asemenea, că este necesar să existe un buget pentru informarea jurnaliştilor specializaţi din mass-media naţională cu privire la rolul si atribuţiile Parlamentului European.
Un rol important îl au birourile de informare ale Parlamentului, care trebuie să aibă resursele financiare necesare pentru a prezenta şi promova Parlamentul European la nivel naţional.
Parlamentul European în 2008 trebuie să asigure o mai bună legiferare şi comunicare către public a beneficiilor aduse de politica comunitară.
Din păcate, pentru mulţi cetăţeni ai statelor membre, Bruxelles înseamnă mai multă birocraţie, iar acţiunile în beneficiul cetăţenilor sunt mai puţin cunoscute.
Avem datoria să schimbăm această percepţie.
Bugetul Parlamentului European pentru 2008 trebuie să asigure servicii de traducere pentru toate întâlnirile oficiale, în toate limbile naţionale ale participanţilor, precum şi resursele necesare pentru o politică de informare şi comunicare eficientă - mă refer în special la modernizarea sistemelor informatice, la finanţarea programului Web TV şi a centrului audio-vizual.
Felicit raportorul.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
