Răspuns dat de dl Cioloș în numele Comisiei
(19 aprilie 2010)
Este adevărat că, potrivit ultimelor cifre primite de la Eurostat (bazate pe estimările revizuite primite de la statele membre până la sfârșitul lunii ianuarie 2010), venitul real din agricultură pe muncitor a scăzut, în medie, cu 11,6% în 2009 la nivelul întregii Uniuni Europene.
Acest declin excepțional, care urmează unei contracții de 1,8% în 2008, ar trebui însă analizat în lumina creșterii la fel de excepționale a veniturilor înregistrate în cei doi ani anteriori, în special în 2007, an în care veniturile exploatațiilor au crescut cu 10,5%.
Aceasta înseamnă că în 2009, în UE-27, nivelul venitului real din agricultură pe muncitor a fost aproape identic cu cel din 2005, deși 2009 a fost anul cu cea mai puternică criză economică din ultimii 60 de ani.
Sectorul agricol a demonstrat o mai mare reziliență la criza economică decât alte sectoare, întrucât cererea de alimente trebuie satisfăcută cu prioritate.
Evoluția veniturilor este, într-o mare măsură, legată de evoluții din afara sectorului agricol.
În momentul de vârf al exploziei prețurilor la produsele de bază, prețurile produselor agricole au înregistrat o creștere mai redusă, ca procent, comparativ cu prețurile energiei sau ale mineralelor relevante (cum ar fi prețurile la îngrășăminte); în momentul scăderii prețurilor, prețurile la produsele agricole de bază au scăzut mai rapid decât prețurile la produsele alimentare.
În România, veniturile din agricultură au urmat o traiectorie relativ diferită de media din UE, scăzând foarte mult în 2007, din cauza secetei care a afectat grav recoltele de cereale și de oleaginoase, și crescând spectaculos în 2008, datorită unei producții vegetale bune și prețurilor care erau încă relativ ridicate.
Se estimează că, în România, venitul real Ajustat cu ajutorul deflatorului implicit PIB. din agricultură pe muncitor a scăzut cu 18,3% în 2009, ca urmare a scăderii producției vegetale (-25,8%) și cu toate că producția animală și subvențiile totale au crescut cu 9,1% și, respectiv, 9,8%.
La nivelul politicii, în conformitate cu obiectivele prevăzute în tratat, o serie de mecanisme din cadrul politicii agricole comune (PAC) au contribuit la atenuarea unora dintre efectele cele mai nefaste ale crizei:
măsurile de piață destinate să acționeze ca plase de protecție pentru produse, precum intervenția și, în situații excepționale, subvențiile la export, au trebuit introduse, de exemplu, în sectorul lactatelor, unde prețurile au scăzut substanțial.
Acționând astfel, aceste măsuri constituie, în același timp, un ajutor indirect pentru veniturile producătorilor.
ajutorul direct pentru venit se acordă prin intermediul plăților directe, care reprezintă, în medie, aproximativ o treime din veniturile exploatațiilor din UE.
Aceste plăți acționează ca o plasă de protecție pentru producători, reducând impactul fluctuației prețurilor asupra veniturilor acestora.
măsurile de dezvoltare rurală ar trebui, de asemenea, să atenueze efectele cele mai nefaste ale crizei, mai ales în măsura în care sunt legate de ajustarea structurală, sau să ducă la crearea de servicii care nu sunt remunerate prin intermediul pieței (agromediu);
s-au luat, de asemenea, măsuri ad-hoc excepționale de sprijinire a sectorului lactatelor, deosebit de afectat de criza economică;
întrucât agricultura este un sector sensibil și întrucât orice intervenție a statelor membre prin intermediul ajutoarelor de stat poate avea consecințe majore asupra prețurilor produselor și asupra comerțului, Regulamentul (CE) nr.
1535/2007 Regulamentul (CE) nr.
1535/2007 al Comisiei din 20 decembrie 2007 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de minimis în sectorul producției de produse agricole ( JO L 337, 21.12.2007 ). a fixat limita de 7 500 EUR pentru fiecare perioadă de trei ani (precum și suma maximă per stat membru) pe baza analizelor economice care indică valoarea la care se poate ridica o măsură de ajutor fără a risca să denatureze concurența.
Totuși, pentru a reacționa la criza economică, statelor membre li s-a oferit posibilitatea, pe baza Cadrului temporar pentru măsurile de ajutoare de stat destinate sprijinirii accesului la finanțare în contextul actualei crize economice și financiare, de a acorda temporar un ajutor compatibil limitat în valoare de 15 000 EUR, care poate fi acordat o singură dată fiecărei întreprinderi (după deducerea eventualelor ajutoare de minimis primite deja de la începutul anului 2008).
Această opțiune rămâne valabilă până la sfârșitul anului 2010.
