A6-0090/2009
23.2.2009
RAPORT
referitor la crearea unui spaţiu aerian comun cu Israel
(2008/2136(INI))
Comisia pentru transport şi turism
Raportor:
Luca Romagnoli
PE 416.450v02-00
CUPRINS
PROPUNERE DE REZOLUŢIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN......................................3
EXPUNERE DE MOTIVE..........................................................................................................5
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE.......................................................................8
PROPUNERE DE REZOLUŢIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN
referitoare la crearea unui spaţiu aerian comun cu Israel
( 2008/2136(INI) )
Parlamentul European,
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 noiembrie 2007, intitulată „Crearea unui spaţiu aerian comun cu Israel” ( COM(2007)0691 ),
– având în vedere Rezoluţia sa din 17 ianuarie 2006 privind dezvoltarea agendei politicii externe comunitare în domeniul aviaţiei
JO C 287 E, 24.11.1006, p.
84. ,
– având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,
– având în vedere raportul Comisiei pentru transport şi turism ( A6‑0090/2009 ),
A. întrucât convergenţa reglementărilor reprezintă o condiţie prealabilă pentru încheierea cu succes a unor acorduri cuprinzătoare în domeniul aviaţiei, în special în ceea ce priveşte reglementările ce vizează siguranţa, securitatea, concurenţa, ajutoarele de stat, mediul şi drepturile lucrătorilor la angajarea în câmpul muncii;
B. întrucât la negocierea unui acord cuprinzător cu Israel privind transportul aerian, Comisia trebuie să se bazeze pe competenţele de specialitate şi pe informaţiile furnizate de statele membre şi de alte părţi interesate, fiind obligată, de asemenea, să le implice pe acestea înainte, în timpul şi după negocieri;
C. întrucât Israel reprezintă piaţa aviatică cea mai importantă din Orientul Mijlociu, care are un potenţial de creştere considerabil, şi întrucât acesta are o poziţie strategică, fiind o punte între Europa şi Orientul Mijlociu, dar şi o punte spre regiuni mai îndepărtate,
1. salută demararea negocierilor cu Israel privind un acord cuprinzător în domeniul transportului aerian;
2. subliniază importanţa acestui acord în ceea ce priveşte crearea condiţiilor necesare pentru extinderea spaţiului aerian comun;
3. subliniază că acest acord nu ar trebui să limiteze nivelul accesului la piaţă care a fost deja atins în cadrul acordurilor bilaterale în vigoare;
4. subliniază că acordul ar trebui să fie echilibrat în ceea ce priveşte accesul la piaţă; de asemenea, deschiderea pieţei trebuie să se realizeze în mod treptat, reciproc şi durabil;
5. subliniază că deschiderea pieţelor trebuie să se realizeze, în toate cazurile, în urma convergenţei normative a aspectelor de siguranţă, securitate, mediu, a celor privind ajutoarele de stat şi concurenţa, precum şi a drepturilor lucrătorilor la angajare în câmpul muncii şi subliniază, de asemenea, că gradul de liberalizare trebuie să fie legat de gradul în care se realizează egalitatea condiţiilor de concurenţă în aceste domenii;
6. recunoaşte că, în cazul rutelor aeriene pe distanţe lungi şi medii, sectorul aviaţiei reprezintă modalitatea cea mai rapidă de a asigura legătura dintre ţări, locuri şi persoane şi va rămâne în continuare mijlocul de transport cel mai avantajos în ceea ce priveşte viteza şi costul;
7. recunoaşte contribuţia importantă a sectorului aviatic la crearea, atât direct, cât şi indirect, de locuri de muncă, în special prin asigurarea unei legături între zonele de pe glob în care în prezent nu există alte mijloace de transport competitive; cu toate acestea, încurajează utilizarea şi dezvoltarea intermodalităţii şi a altor mijloace de transport;
8. recunoaşte că sectorul aviatic produce anumite efecte negative asupra mediului, în special ca sursă de poluare fonică şi ca factor care contribuie în mod semnificativ la emisiile de substanţe poluante; consideră, prin urmare, că este esenţial să fie prevăzută în cadrul acordului posibilitatea de a se întreprinde acţiuni în cadrul Uniunii Europene în ceea ce priveşte aspectele de mediu, în vederea reducerii impactului sectorului aviatic asupra apelor, calităţii aerului şi nivelului de poluare fonică;
9. subliniază că acordul ar trebui să prevadă norme stricte de siguranţă şi securitate aeriană;
10. subliniază că negocierile ar trebui să se desfăşoare în strânsă colaborare cu statele membre, deoarece acestea au competenţele de specialitate şi experienţa necesare ca să acorde asistenţă în acest gen de negocieri;
11. invită Comisia să garanteze informarea şi consultarea pe deplin, pe toată durata negocierilor, a Parlamentului şi a altor părţi vizate;
12. încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, guvernelor şi parlamentelor statelor membre, precum şi guvernului şi parlamentului Statului Israel.
EXPUNERE DE MOTIVE
Negocierile
În Comunicarea sa privind crearea unui spaţiu aerian comun cu Israel, Comisia Europeană a propus negocierea şi încheierea unui acord cuprinzător de servicii aeriene libere cu Israel şi a invitat Consiliul să o autorizeze cu privire la deschiderea negocierilor pentru respectivul acord.
În aprilie 2008, Consiliul a autorizat Comisia să înceapă negocierile cu Israel în numele Comunităţii Europene şi al statelor sale membre, în limita competenţelor respective ale acestora, în vederea creării unui acord cuprinzător în domeniul transportului aerian.
După mai multe reuniuni pregătitoare, prima rundă a negocierilor dintre Comisie şi Israel a avut loc între 9 şi 10 decembrie 2008 la Bruxelles, unde părţile au convenit asupra principiilor generale ale viitorului acord cuprinzător, cum ar fi deschiderea treptată a pieţei şi cooperarea în materie de reglementări.
Părţile s-au identificat, de asemenea, tematici specifice care necesită discuţii mai aprofundate, cum ar fi drepturile de trafic, sloturile, închirierea de aeronave cu echipaj, securitatea, concurenţa şi implementarea treptată a convergenţei normative.
Următoarea rundă de negocieri a fost programată pentru primul trimestru al anului 2009.
Cadrul istoric al negocierilor
Israel este un partener important al UE în Orientul Mijlociu şi în contextul politicii europene de vecinătate.
Relaţiile dintre UE şi Israel sunt guvernate de parteneriatul euro-mediteranean instituit prin Acordul de asociere dintre UE şi Israel şi prin dimensiunea regională a procesului de la Barcelona.
Acordul de asociere include obiectivul consolidării cooperării în domeniul transporturilor, prevede cooperarea dintre părţi în materie de reglementare, în special în domeniile siguranţei şi securităţii aeriene şi încurajează cooperarea în domeniile tehnologic şi al cercetării în sectorul transporturilor, inclusiv al transportului aerian.
În decembrie 2004, ambele părţi au aprobat un plan de acţiune comun între Israel şi UE în contextul politicii europene de vecinătate, care are scopul de a sprijini obiectivul Israelului de a continua integrarea în structurile economice şi sociale europene.
Planul de acţiune a intrat în vigoare în aprilie 2005.
Priorităţile identificate în planul de acţiune se referă la o mai strânsă cooperare în domeniul aviaţiei civile, inclusiv în ceea ce priveşte managementul traficului aerian (implicarea în cadrul Cerului Unic European), aspectele legate de siguranţă şi securitate, precum şi un acord de recunoaştere reciprocă cu privire la navigabilitate şi la explorarea posibilităţilor de încheiere a unui acord aerian global.
Mai mult decât atât, Comisia Europeană a dus negocieri orizontale cu Israel în vederea rezolvării aspectelor juridice ridicate de Curtea Europeană de Justiţie în cauzele privind „cerul deschis”, cum ar fi desemnarea comunitară, impozitarea combustibilului de aviaţie şi stabilirea preţurilor.
Acordul negociat a fost semnat la 9 decembrie 2008, iar Parlamentul va fi consultat în curând cu privire la încheierea acestui Acord orizontal.
Cu ocazia semnării acordului orizontal, partea israeliană şi-a confirmat angajamentul de a negocia cu UE un acord cuprinzător în domeniul transportului aerian.
Scopul acestor negocieri este de a încheia un acord cuprinzător privind un spaţiu aerian comun cu Israel, care să combine deschiderea pieţei cu un proces paralel de cooperare în materie de reglementare şi/sau de convergenţă prin recunoaştere reciprocă în domenii cheie ale legislaţiei aviatice europene.
Aceste domenii prioritare includ siguranţa şi securitatea aeriană, protecţia mediului şi aplicarea normelor în materie de ajutoare de stat şi de concurenţă în scopul garantării de condiţii de concurenţă echitabile, corecte şi egale pentru toate părţile implicate.
Israel este unul dintre cei mai importanţi parteneri comerciali din zona Euromed ai UE.
Este membru implicat în Programul-cadru pentru cercetare şi dezvoltare tehnologică al Comunităţii Europene.
Mai mult decât atât, UE şi Israel au parafat un acord privind participarea Israelului la programul Galileo.
Israelul a încheiat acorduri bilaterale de servicii aeriene cu 21 de state membre, precum şi cu un număr important de alţi parteneri internaţionali.
În acelaşi timp, Israelul reprezintă pentru Europa o piaţă turistică în creştere, fapt ce are ca rezultat o cerere sporită de servicii aeriene.
Pentru transportatorii comunitari, Israel reprezintă o piaţă foarte importantă.
Mai mult de jumătate din traficul aerian spre/din Israel (5,5 milioane pasageri în 2007) se realizează cu statele membre ale UE.
Israelul este un vechi membru al Organizaţiei Aviaţiei Civile Internaţionale (OACI) şi semnatar al altor acorduri aeriene multilaterale.
Israelul respectă cu foarte multă seriozitate obligaţiile sale în cadrul OACI şi susţine în mod proactiv coerenţa şi calitatea procesului de reglementare la nivel internaţional în domeniul aviatic.
Transporturile aeriene israeliene se bucură de o solidă reputaţie în materie de siguranţă, iar măsurile de securitate aeriană israeliene sunt probabil unele dintre cele mai stricte din lume.
Israelul este angajat în favoarea protecţiei mediului, mai mult decât atât, angajaţii din companiile aeriene israeliene se bucură de un grad de protecţie socială ridicat şi dau dovadă de un înalt nivel de profesionalism.
Procesul de acordare a licenţelor de operare companiilor aeriene este unul foarte riguros.
Israelul aplică standarde ridicate cu privire la funcţionarea şi reglementarea transporturilor aeriene, ceea ce oferă o bază solidă pentru convergenţa normativă cu aquis-ul comunitar în domeniul aerian.
Agenţia europeană de siguranţă a aviaţiei (AESA) şi Israel au semnat deja un acord de lucru cu privire la certificările privind navigabilitatea.
Statele membre şi Israel au negociat în trecut acorduri bilaterale restrânse privind serviciile aeriene, care prevedeau un nivel redus de deschidere a pieţei şi condiţii de piaţă stricte pentru operatori.
Un acord aerian la nivel comunitar ar institui condiţii echitabile de concurenţă pentru toţi transportatorii comunitari şi israelieni şi ar permite pasagerilor din toate statele membre să beneficieze de condiţii similare şi de o concurenţă sporită între transportatori care ar putea duce la nişte servicii aeriene mai diversificate, mai ieftine şi mai bune între Israel şi UE.
UE trebuie să asigure implementarea, în cadrul relaţiilor economice cu partenerii săi mediteraneeni, de standarde comune compatibile cu standardele europene.
Acest lucru este posibil numai prin intermediul unui acord cuprinzător negociat la nivel comunitar, care să prevadă cooperarea în materie de reglementare sau, măcar, recunoaşterea reciprocă a standardelor şi procedurilor aviatice.
Având în vedere cele menţionate anterior, raportorul consideră că negocierile cuprinzătoare cu Israel reprezintă un pas fundamental către aprofundarea relaţiilor din domeniul aviaţiei dintre Israel şi UE şi către lărgirea spaţiului aerian comun în întreaga zonă Euromed.
Semnarea acordului va duce la creşterea oportunităţilor de dezvoltare economică şi socială, atât pentru transportatori, cât şi pentru pasageri.
În acelaşi timp, este necesar să se aibă în vedere consecinţele asupra mediului rezultate în urma intensificării traficului şi să se asigure condiţii echitabile de concurenţă.
Este de asemenea esenţial să se asigure un schimb permanent de informaţii între Comisie, statele membre, Parlament şi părţile interesate.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
17.2.2009
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
34
1
3
Membri titulari prezenţi la votul final
Gabriele Albertini, Etelka Barsi-Pataky, Paolo Costa, Michael Cramer, Luis de Grandes Pascual, Arūnas Degutis, Petr Duchoň, Saïd El Khadraoui, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Georg Jarzembowski, Stanisław Jałowiecki, Timothy Kirkhope, Jaromír Kohlíček, Sepp Kusstatscher, Jörg Leichtfried, Bogusław Liberadzki, Eva Lichtenberger, Marian-Jean Marinescu, Erik Meijer, Reinhard Rack, Ulrike Rodust, Luca Romagnoli, Brian Simpson, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Ulrich Stockmann, Michel Teychenné, Silvia-Adriana Ţicău
Membri supleanţi prezenţi la votul final
Zsolt László Becsey, Johannes Blokland, Philip Bradbourn, Luigi Cocilovo, Jas Gawronski, Pedro Guerreiro, Lily Jacobs, Rosa Miguélez Ramos, Corien Wortmann-Kool
