A7-0033/2010
8.3.2010
RAPORT
referitor la prioritățile pentru bugetul aferent exercițiului financiar 2011 – secțiunea III – Comisia
(2010/2004(BUD))
Comisia pentru bugete
Raportoare: Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
PE 438.504v02-00
CUPRINS
PROPUNERE DE REZOLUȚIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN......................................3
ANEXĂ.....................................................................................................................................16
AVIZ al Comisiei pentru dezvoltare .......................................................................24
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE.....................................................................27
PROPUNERE DE REZOLUȚIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN
referitoare la prioritățile pentru bugetul aferent exercițiului financiar 2011 – secțiunea III – Comisia
( 2010/2004(BUD) )
Parlamentul European,
– având în vedere articolele 313 și 314 din TFUE,
– având în vedere Acordul interinstituțional (AII) din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară
JO C 139, 14.6.2006, p.
1. ,
– având în vedere programarea financiară actualizată a Comisiei pentru perioada 2007-2013, înaintată în conformitate cu punctul 46 din AII din 17 mai 2006 menționat anterior,
– având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010,
– având în vedere rezultatele reuniunii comitetului de conciliere din 18 noiembrie 2009,
– având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizul Comisiei pentru dezvoltare ( A7-0033/2010 ),
Aspecte bugetare generale
1. constată că, pentru 2011, cadrul financiar multianual (CFM) 2007-2013 stabilește nivelul general al creditelor de angajament (CA) la 142,629 miliarde EUR, ceea ce reprezintă o rată potențială maximă de majorare de numai 0,83% față de bugetul pe 2010, astfel cum a fost adoptat de Parlamentul European (141,453 miliarde EUR sub formă de CA); constată că nivelul creditelor de plată (CP) este stabilit la 134,263 miliarde EUR, ceea ce reprezintă o majorare de 9,2% față de bugetul pe 2010 (122,937 miliarde EUR sub formă de CP); reamintește că aceste sume reprezintă numai aproximativ 1% din VNB al UE și sunt considerabil mai mici în comparație cu cele prevăzute în Decizia privind sistemul de resurse proprii în vigoare;
2. atrage atenția asupra faptului că diferența dintre CA și CP din cadrul financiar multianual se ridică la 8,366 miliarde EUR; reamintește că, deși se prevedea o diferență de 6,689 miliarde EUR pentru 2010 în CFM, bugetul adoptat pentru 2010 prezintă, de fapt, o diferență de numai 18,515 miliarde EUR, ca urmare a reducerilor suplimentare de plăți; își reiterează îngrijorarea cu privire la diferențele sporite dintre CA și CP, care creează deficite pe termen lung, și subliniază că va face tot ce este posibil pe parcursul întregii proceduri bugetare pentru a menține această diferență la un nivel rezonabil și sustenabil;
3. reamintește că, în plus față de considerațiile privind plafoanele CFM pentru exercițiile rămase (2011-2013), autoritatea bugetară a fost obligată să revizuiască CFM de câteva ori, pentru că acesta nu permitea UE să reacționeze în mod adecvat și satisfăcător la diferitele provocări apărute în ultimii ani; își reiterează convingerea că reexaminarea și revizuirea detaliată a CFM sunt absolut necesare; invită Comisia Europeană să își publice raportul privind funcționarea actualului AII și revizuirea la mijlocul perioadei a cadrului financiar multianual pe baza declarațiilor 1 și 3 din AII din 17 mai 2006, însoțit de propuneri concrete de ajustare și de revizuire a AII actual înainte de sfârșitul primului semestru din 2010;
4. subliniază că bugetul 2011 este al patrulea din șapte în temeiul CFM actual și că punctul 37 din Acordul interinstituțional, privind utilizarea unei marje de 5% de flexibilitate legislativă, se justifică pe deplin în prezent, având în vedere că cele două componente ale autorității bugetare au o imagine mai clară a deficiențelor și evoluțiilor pozitive ale programelor existente; reamintește că, independent de dispozițiile AII, asigurarea unui nivel adecvat de flexibilitate a bugetului UE este o condiție prealabilă pentru execuția eficientă și utilă a acestuia;
5. subliniază că consolidarea mai multor politici la nivelul UE în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona ar trebui să implice în mod logic o capacitate financiară suplimentară pentru UE;
6. în contextul revizuirilor intermediare ale programelor adoptate prin codecizie, solicită Comisiei să îi prezinte o analiză detaliată a implicațiilor bugetare pentru toate rubricile;
7. salută faptul că, potrivit evaluării interne din iulie 2009 a Comisiei, majoritatea declarațiilor de activitate care au servit ca bază pentru proiectul preliminar de buget pe 2010 au inclus motivații clare și concise ale valorii adăugate a UE, obiective și indicatori SMART, precum și obiective și indicatori corelați cu rezultatele; subliniază, cu toate acestea, necesitatea de a îmbunătăți calitatea rezultatelor legate de cheltuieli și de a utiliza mai eficient rezultatele evaluărilor; regretă că variațiile creditelor au fost rar justificate prin date privind performanțele; așteaptă, prin urmare, îmbunătățirea în consecință a declarațiilor de activitate ale Comisiei pentru 2011;
8. subliniază faptul că îmbunătățirile care mai trebuie realizate în această privință, în special în ceea ce privește DG-urile din cadrul RELEX și preaderarea, sunt vitale atât pentru a garanta luarea unor decizii în mai bună cunoștință de cauză de către autoritatea bugetară, cât și pentru a beneficia din plin de introducerea întocmirii bugetului pe activități și a planificării și programării strategice în cadrul Comisiei, ținându-se seama în special de noile atribuții și provocări pe care le implică Tratatul de la Lisabona;
Priorități pentru bugetul pe 2011
9. reamintește că UE a putut oferi un răspuns colectiv la criza economică și financiară prin adoptarea unui plan european de redresare economică (PERE), dar constată că situația economică generală în UE este în continuare nesatisfăcătoare;
10. subliniază că tineretul este extrem de important atât în prezent, cât și pentru viitorul UE, și că ar trebui să i se acorde o atenție deosebită atunci când ne stabilim prioritățile pe termen mediu și lung; subliniază că tineretul se află în centrul strategiilor sociale și de incluziune, iar capacitatea de inovare a acestuia reprezintă o resursă-cheie pentru dezvoltare și creștere economică, pe care UE ar trebui să se bazeze; reamintește că a investi în tineret și în educație înseamnă a investi în prezent și în viitor, așa cum se subliniază în strategia UE privind tineretul, și că această investiție coordonată și multidisciplinară trebuie demarată fără întârziere ca temă transsectorială;
11. subliniază că politica privind tineretul trebuie să aibă o accepțiune mai amplă, astfel încât să includă capacitatea persoanelor de a-și schimba poziția și statutul de câteva ori pe parcursul vieții, având o mobilitate nerestricționată între diverse contexte, precum stagii, medii academice sau profesionale și formare profesională; unul dintre obiective ar trebui să fie tranziția de la sistemul educațional către piața muncii;
12. consideră că trebuie introduse instrumente care să promoveze studiul limbilor străine și dialogul intercultural, iar acestea ar trebui să constituie un element esențial al măsurilor publice adoptate în ceea ce privește tineretul; aceste instrumente ar putea să asigure o sensibilizare mai puternică a publicului cu privire la temele europene, cu scopul de a facilita dobândirea unei identități europene tot mai profund înrădăcinate;
13. reamintește importanța inovării și a agendei digitale pentru dezvoltarea economică și crearea de locuri de muncă în Europa și subliniază că ar trebui acordată o atenție deosebită noilor competențe, precum competențele informatice și cele legate de capacitatea antreprenorială; subliniază că prioritățile Agendei digitale și pentru cercetare și inovare sunt elemente esențiale pentru o dezvoltare durabilă în Europa și reamintește importanța anumitor programe, cum ar fi Institutul European de Inovare și Tehnologie, care contribuie la acest obiectiv;
14. își exprimă convingerea, în contextul depresiunii economice mondiale, că UE ar trebui să își concentreze eforturile pe sprijinirea activă a tehnologiilor inovatoare, în special a tehnologiilor ecologice, care au o contribuție esențială la depășirea crizei economice, asigurând astfel accesul la piață pentru IMM-uri și conferind UE statutul uneia dintre cele mai sustenabile și competitive economii; constată că buna punere în aplicare a programelor de C&D ar trebui să fie garantată pentru a se îndeplini acest scop;
15. subliniază în acest context că IMM-urile joacă un rol decisiv în dezvoltarea regiunilor dezavantajate din punct de vedere structural, în special a zonelor rurale, și contribuie astfel la creșterea economică generală a UE; subliniază, așadar, necesitatea de a lansa mai multe proiecte pilot pentru IMM-uri, având drept scop dezvoltarea zonelor rurale;
16. reamintește, în această privință, că rezultatele inovatoare ale activităților de cercetare prezintă un potențial foarte ridicat de a avea un impact decisiv în termeni economici și este de părere că UE ar trebui să fie acum pe deplin pregătită să ofere stimulentele financiare necesare la orice nivel administrativ, fie acesta național, regional sau local; consideră că valoarea adăugată europeană, alături de eforturile naționale de sprijinire a activităților de cercetare, va genera efecte induse sporite în beneficiul tuturor statelor membre;
17. subliniază că mobilitatea, ca libertate consacrată în tratate și condiție esențială pentru funcționarea unei veritabile piețe interne a UE, trebuie considerată una dintre condițiile prealabile pentru toate activitățile de sprijin pentru tineret; subliniază, prin urmare, importanța structurării bugetului UE pentru a reflecta, printre altele, dezvoltarea mobilității tineretului;
18. subliniază că transportul reprezintă un element esențial pentru economia europeană, făcând posibilă mobilitatea transfrontalieră a persoanelor, a bunurilor și a cunoștințelor; subliniază faptul că transportul este un vector al egalității și al mobilității sociale, în special pentru tineri, întrucât oferă noi oportunități și permite îmbunătățirea schimburilor în domeniul cunoașterii și al formării;
19. este de părere că sprijinul acordat activităților antreprenoriale și IMM-urilor reprezintă piatra de temelie a politicii UE în materie de tineret și inovare; este convins de necesitatea de a confirma sprijinul acordat tuturor programelor și instrumentelor care vizează dezvoltarea spiritului antreprenorial și în zonele rurale, oferind asistență pentru etapele de demarare a activității întreprinderilor nou-create și facilitând schimbul de experiență între tinerii antreprenori; reamintește în acest sens rolul jucat de Small Business Act în facilitarea accesului la finanțare și la contractele de achiziții publice pentru IMM-uri, promovând în și mai mare măsură competențele și capacitățile de inovare ale acestora; reamintește că a inițiat o serie de proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare în ultimii ani cu scopul de a-i sprijini pe tinerii antreprenori, promovând interconexiunile dintre IMM-uri și sporind mobilitatea lucrătorilor, și subliniază că va monitoriza îndeaproape propunerile legislative ce urmează a fi prezentate după finalizarea acestor proiecte și acțiuni;
20. ținând seama de rolul important pe care tineretul va trebui să îl joace în procesul de redresare în urma actualei crize economice și financiare, consideră că promovarea egalității de șanse și acordarea unei importanțe sporite facilitării tranziției de la sistemul educațional la integrarea pe piața muncii ar trebui să fie subliniate și consolidate și în cadrul Fondului social european, întrucât UE nu mai poate permite ca în special tinerii să sufere din cauza sărăciei, a unor sisteme educaționale deficitare și a unei rate ridicate a șomajului;
21. reamintește că 2011 a fost desemnat Anul european al activităților de voluntariat care promovează cetățenia activă, iar 2010 este Anul european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale; atrage atenția asupra faptului că activitățile de voluntariat joacă un rol esențial în diverse sectoare, cum ar fi, printre altele, educația, sănătatea, asistența socială și politica de dezvoltare, și că acestea pot oferi persoanelor noi competențe și abilități, îmbunătățindu-le astfel șansele de angajare și contribuind la includerea lor socială;
22. subliniază importanța unei abordări integrate și coordonate la nivelul UE pentru a sprijini și consolida măsurile adoptate la nivel național, regional și local; consideră că este necesar să se elaboreze în continuare politici adecvate și să se dezvolte o bază de cunoștințe care să fie accesibilă și pentru celelalte țări; își reiterează convingerea că bugetul UE nu reflectă încă în mod satisfăcător acest context general în vederea atenuării schimbărilor climatice;
23. consideră că aceste priorități reprezintă un efort comun de a plasa cetățenii UE pe primul loc, iar acest efort ar trebui să rămână una dintre prioritățile UE;
24. subliniază importanța cooperării transnaționale între regiuni, în cadrul euroregiunilor, precum și importanța lor pentru aprofundarea integrării europene; solicită, prin urmare, crearea mai multor proiecte-pilot pentru promovarea cooperării economice, sociale și culturale transfrontaliere între regiunile din cadrul UE;
25. salută documentul de lucru al Comisiei privind viitorul strategiei „UE 2020”
COM(2009) 0647 final. , care identifică trei vectori pentru viitorul UE, luând în considerare în același timp provocările reale cu care UE se confruntă ca bază pentru o dezbatere cuprinzătoare privind strategia economică a UE; consideră că această strategie ar trebui să se concentreze în mai mare măsură pe combaterea șomajului; subliniază totuși că, alături de prioritățile stabilite pentru bugetul pe 2011, trebuie luate măsuri clare și proactive pentru a conferi strategiei „UE 2020” mai multă consistență, în special în domeniul schimbărilor climatice, al mediului și al politicilor sociale, și afirmă cu convingere că această strategie nu ar trebui să se transforme într-un alt grafic de realizări vag și cu valoare pur indicativă pentru statele membre; refuză să repete experiența frustrantă a Strategiei de la Lisabona, în contextul în care Consiliul impune reduceri sistematice ale liniilor care sprijină eforturile ce trebuie depuse în conformitate cu strategia aprobată;
26. solicită, prin urmare, asumarea unor angajamente financiare clare și ambițioase în cadrul procedurii bugetare, în concordanță cu aceste priorități, pentru a pregăti terenul pentru realizarea strategiei „UE 2020” și a demonstra că UE este pregătită să preia conducerea în aceste domenii esențiale; speră ca propunerea Comisiei de proiect de buget să se ridice la înălțimea acestor aspirații și consideră că ar fi regretabil să se rateze ocazia de a iniția procedura bugetară în condiții adaptate provocărilor viitoare;
27. își subliniază intenția de a utiliza toate mijloacele prevăzute de AII din 17 mai 2006 pentru a mobiliza fonduri pentru aceste priorități și evidențiază faptul că acest efort financiar ar putea necesita transferul unor credite prevăzute pentru alte instrumente sau programe; consideră că UE ar putea transfera către aceste priorități fonduri alocate programelor care nu au fost executate corespunzător sau care, comparativ, beneficiază de un nivel ridicat de credite; consideră că Comisia pentru bugete ar trebui să se bazeze pe activitatea desfășurată de comisiile specializate ale PE în acest domeniu, îmbunătățind astfel calitatea cheltuielilor sale, acțiune esențială în contextul unor finanțe publice limitate;
28. consideră necesară o prezentare clară și completă a bugetului UE și intenționează să urmărească îndeaproape programarea financiară și modificările aduse de acordurile bugetare importante încheiate recent; salută îmbunătățirea prezentării de către Comisie a documentelor de programare financiară și solicită clarificări suplimentare cu privire la defalcarea între cheltuieli operaționale și administrative, recunoscând că această distincție este greu de stabilit în anumite cazuri; reamintește că pentru desfășurarea programelor este necesară asigurarea unor cheltuieli administrative adecvate;
29. reamintește că finanțarea acestor priorități printr-o posibilă realocare de fonduri nu trebuie să cauzeze prejudicii politicilor de bază ale Uniunii Europene, precum politicile de coeziune, structurale sau cele din domeniul agriculturii; subliniază că politica de coeziune, datorită structurii sale bazate pe o guvernanță la niveluri multiple și caracterului său orizontal, joacă un rol important în planul european de redresare economică și este predestinată să joace un rol important în punerea în aplicare a strategiei „UE 2020”, consolidând subsidiaritatea printr-o abordare care pornește de la bază, sporind gradul de acceptare și mobilizând sprijinul cetățenilor Uniunii; atrage atenția asupra faptului că aceste politici transpun în practică unul dintre principiile fundamentale ale UE, și anume incluziunea socială și solidaritatea între statele membre și între regiuni;
30. subliniază faptul că, în opinia sa, această primă procedură desfășurată în temeiul dispozițiilor noului tratat oferă posibilități sporite de exercitare a unui control parlamentar deplin asupra bugetului Uniunii Europene în ansamblul său și subliniază că nu intenționează să-și limiteze prerogativele bugetare;
Rubrica 1a
31. reamintește faptul că o serie de politici și măsuri care constituie planul european de redresare economică (PERE) fac obiectul acestei rubrici, alături de numeroase programe multianuale (PIC, PC 7, TEN etc.), care vor ajunge la maturitate în 2011; invită Comisia să prezinte un raport de monitorizare privind punerea în aplicare a PERE, inclusiv privind măsurile care au fost încredințate BEI;
32. subliniază că finanțarea priorităților pentru 2011, în perspectiva strategiei „UE 2020”, va proveni în principal de la această rubrică și că este posibil ca extinderea competențelor Uniunii Europene, prevăzută de Tratatul de la Lisabona (de exemplu, în ceea ce privește politica spațială și politica în domeniul turismului), să aibă implicații bugetare; subliniază că politica spațială, care are drept obiectiv promovarea progresului științific, tehnologic și în materie de mediu, precum și a competitivității industriale a Europei, necesită un real efort financiar din partea UE și a statelor membre; subliniază în special necesitatea unor propuneri concrete în ceea ce privește finanțarea adecvată a GMES (Monitorizarea globală pentru mediu și securitate);
33. consideră că, punând accentul pe educație și formarea profesională, programul privind învățarea de-a lungul vieții sprijină eforturile care trebuie depuse în sprijinul tineretului, îndeosebi în favoarea accesului tinerilor la autonomie; subliniază că acest program ar trebui să acopere activități prevăzute la începutul perioadei de programare și să integreze posibile noi evoluții, permițând astfel, printre altele, să se creeze o legătură clară între educație și piața muncii, doi factori esențiali pentru dezvoltarea și redresarea economică; subliniază solicitarea, deja aprobată de Parlament, de a face progrese în crearea unui program de mobilitate specific în vederea promovării accesului tinerilor la primul loc de muncă, intitulat „Erasmus – primul loc de muncă”;
34. reamintește că, în contextul relansării economice în Europa, investițiile în transporturi, mai ales investițiile în proiectele TEN-T, au un rol esențial în stimularea creșterii și ocupării forței de muncă, precum și în promovarea intereselor economice și de mediu ale Europei; acordă în acest sens o importanță ridicată investițiilor legate de siguranța transporturilor, în toate sectoarele de transport;
35. reamintește că finanțarea altor elemente esențiale este încă sub semnul întrebării și va trebui luată în considerare și aprobată pe parcursul procedurii bugetare, chiar dacă elementele respective nu au fost prevăzute de CFM pentru 2011: punerea în aplicare a pachetului de măsuri de supraveghere financiară constând în înființarea a trei noi agenții descentralizate, finanțarea dezactivării centralei nucleare de la Kozlodui (75 de milioane EUR în 2011), care a fost asigurată prin intermediul instrumentului de flexibilitate în 2010, și finanțarea Monitorizării globale pentru mediu și securitate (10 milioane EUR în 2011);
36. își exprimă, prin urmare, profunda îngrijorare față de reducerea drastică a creditelor prevăzute în CFM, ceea ce înseamnă o scădere considerabilă de 1,875 miliarde EUR față de bugetul pe 2010; înțelege că finanțarea PERE explică parțial această situație, dar își menține convingerea fermă că o revizuire la mijlocul perioadei ambițioasă și consistentă a actualului CFM constituie o condiție sine qua non a unui buget eficace al UE;
Rubrica 1b
37. consideră că în evaluarea politicilor de coeziune și structurale ar trebui să se pună accentul în mod special pe simplificarea și pe punerea lor în aplicare, din punct de vedere atât cantitativ, cât și calitativ; salută prezentarea de către statele membre a descrierilor sistemelor de gestiune și control pentru aproape toate programele operaționale, precum și rata de aprobare de 87% de către Comisie până la sfârșitul lui 2009; așteaptă, prin urmare, o majorare considerabilă a plăților intermediare în 2010 și 2011;
38. reamintește că întărirea coeziunii economice, sociale și teritoriale reprezintă unul dintre obiectivele fundamentele ale UE, așa cum sunt acestea prevăzute în Tratatul de la Lisabona; consideră, prin urmare, că o prioritate de prim rang pentru 2011 ar trebui să rămână consolidarea politicii de coeziune a UE; subliniază necesitatea unei monitorizări atente a regulii N+2, N+3 și solicită prezentarea la timp către autoritatea bugetară a unor informații complete și actualizate, îndeosebi cu privire la angajamentele bugetare în pericol de a fi anulate;
39. ia act de faptul că au fost raportate mai multe întârzieri în faza de demarare a actualei perioade de programare și își exprimă preocuparea față de rata scăzută de absorbție din ultimii ani a tuturor fondurilor structurale ale UE, care a condus la o discrepanță în creștere între creditele de angajament și cele de plată de la această rubrică; invită Comisia să lucreze îndeaproape în special cu acele state membre care au înregistrat o rată scăzută de absorbție în cursul perioadei de programare precedente pentru a ameliora această situație;
40. reamintește Declarația comună adoptată la concilierea din luna noiembrie 2009 prin care se solicita simplificarea procedurilor de punere în aplicare și prin care statele membre erau îndemnate să folosească posibilitatea revizuirii programelor lor operaționale pentru a trata mai bine problema efectelor crizei economice; salută, în acest sens, actuala revizuire a Regulamentului general privind fondurile structurale 2007-2013 [Regulamentul (CE) 1083/2006], care vizează simplificarea gestiunii fondurilor, precum și introducerea unor măsuri care să permită statelor membre să facă față consecințelor crizei economice; solicită ca aceste măsuri să fie puse în aplicare fără întârziere în statele membre; invită Comisia să estimeze impactul posibil al noilor dispoziții asupra creditelor de plată și să evalueze efectul derogării propuse de la regula dezangajării automate (N+2, N+3) asupra bugetului;
41. insistă asupra faptului că îmbunătățirea execuției și a calității cheltuielilor ar trebui să constituie un principiu director pentru obținerea celor mai bune rezultate în execuția bugetului UE; invită Comisia și statele membre să își îndrepte eforturile în această direcție și să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a politicilor pe teren;
Rubrica 2
42. își exprimă îngrijorarea cu privire la marja limitată de la rubrica 2, care ar putea conduce la aplicarea disciplinei financiare în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul 73/2009, în cazul în care prețurile produselor agricole vor continua aceeași evoluție volatilă din ultimii ani; îndeamnă Comisia să monitorizeze îndeaproape piețele agricole pentru a evita o astfel de situație; solicită stabilirea unei marje suficiente pentru rubrica 2 în bugetul pe 2011;
43. reamintește faptul că a doua componentă a PERE - Internet în bandă largă în zonele rurale - este finanțată în 2010 de la linia bugetară aferentă dezvoltării rurale (420 de milioane EUR) și că nu sunt prevăzute angajamente noi pentru 2011;
44. reamintește faptul că eliminarea distincției dintre cheltuielile obligatorii și cele neobligatorii va modifica profund dialogul interinstituțional tradițional și confirmă faptul că intenționează să monitorizeze cu atenție toate creditele, în diferitele etape ale procedurii, având în vedere dificultatea de a anticipa schimbările de pe piețele agricole; invită, prin urmare, Comisia să își prezinte scrisoarea rectificativă privind agricultura cât mai curând cu putință pentru a permite comitetului de conciliere să adopte decizii în mod constructiv și eficient;
45. subliniază că procesul continuu al îmbătrânirii în agricultură impune eforturi pentru realizarea schimbului de generații, în vederea menținerii unei agriculturi competitive și capabile să facă față noilor provocări de mediu, după Conferința de la Copenhaga;
46. se așteaptă ca problema combaterii schimbărilor climatice să rămână în 2010 și 2011 o prioritate majoră pe agenda politică a UE după Conferința de la Copenhaga și reamintește că dezvoltarea durabilă este, ca parte a unei abordări mai largi, o responsabilitate constantă față de generațiile viitoare; solicită Comisiei să prezinte un plan de acțiune și un calendar clar pentru execuția creditelor din cadrul programului de acțiune al UE pentru combaterea schimbărilor climatice; subliniază că sectorul transporturilor prezintă un potențial important în lupta contra schimbărilor climatice și invită Comisia să acorde prioritate măsurilor pentru reducerea emisiilor de dioxid de carbon din toate modurile de transport; reamintește că eliberarea rezervei de la această linie va depinde de propunerile Comisiei;
47. reamintește că obiectivul principal al PAC constă în garantarea stabilității piețelor, asigurarea securității și a unor prețuri rezonabile atât pentru consumatori, cât și pentru producători, și invită, prin urmare, Comisia să prevadă în bugetul pe 2011 mijloacele necesare pentru a face față noilor nevoi care decurg din criza economică;
48. solicită Comisiei să prezinte un raport privind punerea în aplicare a măsurilor luate împotriva crizei de produse lactate și introduse în bugetul pe 2010 și să prezinte o abordare permanentă însoțită de propuneri concrete în legătură cu abordarea volatilității prețurilor de pe piața produselor lactate și de pe alte piețe ale produselor de consum în viitor;
Rubrica 3a
49. își reafirmă intenția de a menține un nivel de finanțare proporțional cu necesitățile presupuse de instituirea unui spațiu de libertate, securitate și justiție în Uniune și subliniază importanța punerii complete și eficace în aplicare, a aplicării și a evaluării instrumentelor existente în acest domeniu; consideră că, în acest scop, este necesar să reevalueze gradul de adecvare a instrumentelor și mijloacelor financiare disponibile în acest domeniu, ținând seama de obiectivele Programului de la Stockholm, de exemplu în domeniul migrării, al gestionării frontierelor, al protecției datelor și al acțiunilor antiteroriste; reamintește, în acest context, că numeroase programe din acest domeniu vor face în curând obiectul revizuirii de la mijlocul perioadei, ceea ce ar putea presupune și o reexaminare a mijloacelor financiare ce le sunt alocate;
50. consideră esențială, ca element al dezvoltării spațiului de libertate, securitate și justiție, consolidarea politicii privind imigrarea și susținerea integrării imigranților; în acest scop, consideră că acțiunile de armonizare a politicilor de imigrare ale statelor membre trebuie văzute ca o prioritate politică a acțiunilor UE, în vederea echilibrării clare a nevoilor în materie de securitate și a apărării drepturilor fundamentale ale omului;
51. intenționează să întreprindă un control aprofundat al gestiunii financiare a dezvoltării marilor sisteme de rețele de date, în special a tranziției de la SIS I la SIS II, care a făcut obiectul unor întârzieri și regrese repetate, înainte să decidă dacă se va menține nivelul de finanțare prevăzut pentru aceste sisteme și își rezervă dreptul de a păstra în rezervă orice fonduri destinate migrării la SIS II, în așteptarea rezultatelor unor analize și teste suplimentare;
52. va acorda o atenție deosebită punerii în aplicare unor schimbări precum încorporarea completă a EUROPOL în sfera Comunității și înființarea Biroului European de Sprijin pentru Azil, precum și monitorizării necesităților financiare ale FRONTEX;
Rubrica 3b
53. reamintește că această rubrică acoperă o gamă largă de acțiuni în favoarea tineretului prin programe multianuale cum ar fi Tineretul în acțiune, programul Cultura, Europa pentru cetățeni, evenimente anuale, cum ar fi Jocurile Olimpice Speciale, și Erasmus Mundus
Reamintim că acest program specific face obiectul rubricii 1a. ; intenționează, prin urmare, să sprijine programele UE din acest domeniu, care sunt direct relevante pentru prioritățile bugetului pe 2011, și să monitorizeze îndeaproape punerea lor în aplicare, din perspectivă calitativă și cantitativă; regretă, cu toate acestea, că plafonul stabilit pentru această rubrică pentru 2011 este cu doar 15 milioane EUR mai mare decât în bugetul adoptat în 2010;
54. subliniază faptul că reducerile sistematice aplicate creditelor pentru aceste programe de către cealaltă componentă a autorității bugetare sunt nejustificate și au un efect contraproductiv asupra dezvoltării unei „Europe pentru cetățeni”;
Rubrica 4
55. reamintește presiunea constantă, aproape insuportabilă, asupra finanțării activităților UE ca actor global, cu o marjă de manevră limitată între marje financiare scăzute, crize imprevizibile și din ce în ce mai dese în țările terțe și dorința de a-și afirma prioritățile și responsabilitățile pe scena mondială; subliniază necesitatea de a pune la dispoziția Uniunii instrumentele financiare necesare în vederea unei reacții consecvente și adecvate la provocările globale neprevăzute și subliniază, în special, că bugetul programat pentru PESC pentru 2011 s-ar putea să se dovedească subestimat; regretă că orice creștere peste pachetul anual programat ar plasa o presiune suplimentară asupra rubricii 4;
56. subliniază necesitatea unei revizuiri a Acordului interinstituțional din 2006 privind disciplina bugetară cu privire la prerogativele Parlamentului în materie de buget al PESC/PESA în temeiul Tratatului de la Lisabona, inclusiv necesitatea unor noi reglementări cu privire la utilizarea flexibilă a bugetului PESC pentru misiunile civile în contextul PESA și nevoia unei transparențe complete a operațiunilor militare de gestionare a crizelor, îndeosebi în ceea ce privește utilizarea fondurilor de lansare;
57. subliniază că, în urma unui buget rectificativ pentru 2010, 2011 va fi primul an complet de funcționare a Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE); intenționează să ofere SEAE mijloacele administrative necesare pentru a-și îndeplini misiunea, îndeosebi în ceea ce privește capacitățile civile de gestionare a crizelor, dar reamintește că, în temeiul tratatului și în conformitate cu intenția comună de a spori implicarea PE în configurarea și gestionarea relațiilor externe ale UE, își va exercita pe deplin funcția de control asupra bugetului și de control bugetar asupra SEAE; reamintește că trebuie asigurată o transparență bugetară completă în ceea ce privește planul de creare a serviciului și că posibila natură sui generis a acestuia va presupune probabil includerea unei noi secțiuni în bugetul UE;
58. își exprimă îngrijorarea față de lipsa de informații privind finanțarea angajamentelor UE de a sprijini țările în curs de dezvoltare în efortul lor de a combate schimbările climatice și reamintește că acest angajament nu a fost prevăzut în CFM; subliniază ferm că finanțarea acestor măsuri ar trebui să fie suplimentară în raport cu actualele fonduri alocate asistenței oficiale pentru dezvoltare;
59. își reafirmă angajamentul ferm de a oferi asistență poporului haitian în cea mai mare măsură posibilă în urma cutremurului devastator care a lovit această țară; solicită Comisiei să prezinte, pe baza unei evaluări cuprinzătoare a necesităților, cel mai ambițios plan de asistență cu putință pentru Haiti; reamintește că un astfel de plan nu ar trebui să pună în pericol angajamentele asumate față de alte țări în curs de dezvoltare care sunt mai puțin avansate și ar trebui să aibă la bază noi surse de finanțare; în acest context, reamintește poziția Parlamentului European cu privire la crearea unei forțe de protecție civilă a UE și solicită încă o dată Comisiei să prezinte propuneri concrete în acest sens;
60. subliniază faptul că UE își mobilizează în prezent toate resursele, în plus față de programele existente, pentru a sprijini eforturile de instaurare a păcii și de reconstrucție în zonele de conflict, și anume Georgia, Afganistan, Orientul Mijlociu și Africa Subsahariană, și că apreciază drept inacceptabilă ideea de a schimba prioritățile existente cu altele noi;
61. reamintește importanța unei finanțări adecvate pentru stabilizarea regiunii Balcanilor de Vest și pentru integrarea sa treptată în Uniunea Europeană;
62. subliniază că Parteneriatul estic, componentă a politicii de vecinătate, are o foarte mare însemnătate pentru UE și își reiterează sprijinul pentru cadrul propus; consideră că este la fel de importantă asigurarea unui pachet financiar corespunzător care să reflecte angajamentul UE față de vecinii săi din sud;
63. reamintește că problema finanțării „măsurilor referitoare la comerțul cu banane”, în urma Acordului de la Geneva privind comerțul cu banane, nu a fost soluționată în cursul concilierii bugetare pentru bugetul pe 2010; își exprimă opoziția fermă față de propunerea de a utiliza marjele de la rubrica 4 pentru această finanțare (25 de milioane EUR pe an), care nu a fost prevăzută în CFM, și consideră că acest post necesită o soluție de finanțare multianuală adecvată;
Rubrica 5
64. intenționează, în spiritul unei folosiri eficiente și eficace a fondurilor UE, să evalueze cu atenție situația acestei rubrici după furnizarea mai multor informații cu privire la cererile efective ale Comisiei, la ratele de creștere existente și la marja generală de manevră în limitele CFM;
65. subliniază necesitatea de a adopta o atitudine transparentă și de perspectivă în privința mai multor chestiuni cu implicații financiare majore, cum ar fi nevoile în materie de personal, pensiile, o politică imobiliară rentabilă și eficientă din punctul de vedere al energiei, inclusiv în ceea ce privește amplasamentele, politica de externalizare, precum și funcțiile și tendințele administrative în raport cu cele operaționale;
66. subliniază că, în ceea ce privește salariile și pensiile, majorarea adoptată de Consiliu în decembrie 2009 a fost de 1,85%, adică doar jumătate din procentajul rezultat în urma aplicării „metodei” și că, în funcție de rezultatul acțiunii în instanță introduse de Comisie și de Parlamentul European, diferența, cu efect retroactiv, ar putea să se ridice la aproximativ 135 de milioane EUR pentru toate instituțiile;
67. reamintește că, deși previziunile de creștere pentru 2010 ale Comisiei s-au limitat la 0,9%, acestea nu au inclus o serie de sectoare administrative care sunt de fapt finanțate în afara acestei rubrici, cum ar fi liniile pentru sprijin administrativ și tehnic (fostele linii BA), agențiile executive (în afara agențiilor de cercetare) și cheltuielile administrative pentru agențiile descentralizate și cercetarea directă și indirectă; solicită Comisiei să își expună punctul de vedere cu privire la criteriile care se vor aplica pentru a defini cheltuielile administrative totale și să continue să furnizeze o descriere clară a domeniilor care nu se încadrează în rubrica 5; solicită includerea tuturor cheltuielilor administrative în rubrica 5;
68. invită Comisia să prezinte o actualizare a „raportului de monitorizare” în vederea unei analize clare și a unei monitorizări a necesităților în materie de personal;
Agenții descentralizate
69. încurajează Comisia să continue politica urmată în recentele exerciții bugetare în ceea ce privește finanțarea agențiilor descentralizate, în special luând în considerare excedentele rezultate din execuția bugetelor lor, atunci când decide asupra subvențiilor care vor fi propuse; insistă totuși ca agențiile ce depind într-o oarecare măsură de veniturile provenind din onorarii să poată utiliza în continuare pe scară largă instrumentul veniturilor alocate pentru a dispune de flexibilitatea bugetară de care au nevoie; salută prezentarea transparentă a subvențiilor anuale solicitate într-un document de lucru privind organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul nr.
1605/2002 al Consiliului, care însoțește proiectul de buget al Comisiei;
70 . speră în reluarea promptă a activităților grupului de lucru interinstituțional privind agențiile descentralizate și își reafirmă speranța ca acest grup să reușească să prezinte concluzii operative care să permită instituțiilor să se pună de acord asupra unei abordări comune privind instituirea, gestionarea și finanțarea agențiilor descentralizate, precum și privind locul lor în peisajul instituțional al Uniunii;
Procedura de adoptare a bugetului pentru exercițiul financiar 2011
71. subliniază că procedura bugetară pentru adoptarea bugetului pentru exercițiul financiar 2011 va fi prima ce se va desfășura în întregime în temeiul noilor norme stabilite prin Tratatul de la Lisabona; reamintește că Parlamentul European, Consiliul și Comisia au convenit asupra dispozițiilor tranzitorii aplicabile procedurii bugetare după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona
A se vedea anexa 5 la Rezoluția Parlamentului din 17 decembrie 2009 privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010 modificat de Consiliu (toate secțiunile). , care ar trebui să se aplice până la intrarea în vigoare a documentelor juridice necesare care prevăd procedura de urmat (noul regulament privind CFM, Regulamentul financiar revizuit și un posibil nou acord interinstituțional);
72. consideră că este necesar, în vederea asigurării derulării adecvate a procedurii bugetare pentru 2010, ca Parlamentul European, Consiliul și Comisia să convină asupra principiilor și modalităților legate de organizarea, pregătirea și funcționarea comitetului de conciliere, astfel cum se prevede la alineatul (7) din declarația comună menționată anterior; subliniază că aceste principii trebuie să se conformeze principiilor definite în rezoluția sa referitoare la aspectele financiare ale Tratatului de la Lisabona
Rezoluția din 7 mai 2009. , precum și în rezoluția sa referitoare la orientările procedurale tranzitorii în domeniul bugetar în perspectiva intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona
Rezoluția din 12 noiembrie 2009. ; încredințează Comisiei pentru bugete sarcina de a negocia aceste principii cu Consiliul și cu Comisia;
73. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului și Curții de Conturi.
ANEXĂ
2.3.2010
AVIZ al Comisiei pentru dezvoltare
destinat Comisiei pentru bugete
referitor la prioritățile pentru bugetul 2011 – secțiunea III – Comisia
( 2010/2004(BUD) )
Raportor pentru aviz: Thijs Berman
SUGESTII
Comisia pentru dezvoltare recomandă Comisiei pentru bugete, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
1. își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că țările sărace se confruntă cu o sarcină suplimentară de cel puțin 50 de miliarde EUR pe an pentru a face față schimbărilor climatice și se așteaptă ca pachetul „cu demarare rapidă” să ofere fonduri suplimentare substanțiale în cadrul bugetului 2011 în vederea inițierii de către UE a unor măsuri de asistență pentru a ajuta țările în curs de dezvoltare să atenueze efectele schimbărilor climatice și să se adapteze la acestea;
2. subliniază că, în timp ce țările ACP beneficiază de fonduri importante din partea FED pentru a face față crizei economice și financiare, alte țări în curs de dezvoltare, în care locuiesc majoritatea persoanelor sărace de pe glob, nu beneficiază de astfel de asistență; solicită majorarea substanțială a finanțării acțiunilor pregătitoare incluse în acest scop în bugetul 2010
19 06 08 — Răspuns de urgență la criza financiară și economică în țările în curs de dezvoltare ;
3. constată că, prin intermediul mecanismului alimentar, UE a demonstrat că este în stare să ofere un răspuns rapid și eficient, respectând proceduri cuprinzătoare, transparente și democratice, și să își asume un rol de frunte în abordarea crizei alimentare prin intermediul mecanismelor de coordonare globală; lecțiile învățate în urma programării, identificării, evaluării și punerii în aplicare a mecanismului alimentar al UE ar putea fi adaptate în vederea formulării răspunsului UE la schimbările climatice și la alte problematici importante;
4. constată că reacția comunității internaționale la cutremurul din Haiti a fost rapidă și consistentă, însă subliniază necesitatea continuă de a se realiza o coordonare mai bună între donatorii de ajutoare umanitare și de a se depune eforturi mai consistente pentru a stimula parteneriate coerente și transparente cu alți actori din domeniul ajutoarelor umanitare în vederea maximizării contribuțiilor lor potențiale în bani sau în natură;
5. atrage atenția asupra importanței vitale a caracterului prompt al răspunsurilor la urgențe umanitare; insistă, prin urmare, ca acest tip de finanțare să fie disponibilă în vederea mobilizării la foarte puțin timp după constatarea necesității;
6. ia act de contribuția de o importanță vitală pe care au avut-o sistemele de microfinanțare în sprijinirea micilor agricultori, în special a femeilor, să își asigure autosuficiența alimentară și siguranța alimentară; salută succesul includerii în bugetele 2009 și 2010 a finanțării pentru sprijinirea acestui tip de sisteme și subliniază necesitatea de a se continua această practică;
7. invită Comisia să acorde o prioritate semnificativ mai mare eforturilor de asigurare a unui acces mai bun la servicii financiare în țările în curs de dezvoltare, a accesului la împrumuturi și economii și la mecanisme de asigurare, de exemplu a sănătății și a culturilor agricole;
8. subliniază că fondurile rezervate pentru instrumentele de dezvoltare trebuie să vizeze reducerea sărăciei și se opune ferm realocării creditelor programate pentru utilizare în cadrul instrumentului de cooperare pentru dezvoltare către alte domenii legislative care au alte obiective;
9. insistă asupra necesității de a majora bugetul Uniunii pentru finanțarea acțiunilor al căror obiectiv este abordarea migrației, pentru a îmbunătăți gestionarea migrației legale, a reduce fluxurile de migranți ilegali și a optimiza efectele migrației asupra dezvoltării;
10. invită Comisia să extindă inițiativele existente care au ca obiectiv gestionarea apei în țările în curs de dezvoltare;
11. solicită Comisiei să finanțeze programe, acțiuni și campanii de informare care să vizeze combaterea exploatării muncii minorilor prin integrarea responsabilității sociale a întreprinderilor, asigurând un control al filialelor;
12. reamintește că 2011 este Anul european al activităților de voluntariat, care promovează viața civică activă, și solicită o finanțare adecvată pentru înființarea rapidă a unui corp european al asistenței umanitare voluntare și pentru garantarea siguranței voluntarilor din cadrul acestuia.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
1.3.2010
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
21
Membri titulari prezenți la votul final
Thijs Berman, Michael Cashman, Leonidas Donskis, Charles Goerens, Catherine Greze, Enrique Guerrero Salom, Eva Joly, Franziska Keller, Gay Mitchell, Norbert Neuser, Bill Newton Dunn, Maurice Ponga, Birgit Schnieber-Jastram, Ivo Vajgl, Anna Záborská, Iva Zanicchi
Membri supleanți prezenți la votul final
Miguel Angel Martínez Martínez, Cristian Dan Preda, Judith Sargentini
Membri supleanți (articolul 187 alineatul (2)) prezenți la votul final
Rosario Crocetta, Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
4.3.2010
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
31
4
Membri titulari prezenți la votul final
Alexander Alvaro, Reimer Böge, Giovanni Collino, Jean-Luc Dehaene, James Elles, Göran Färm, José Manuel Fernandes, Salvador Garriga Polledo, Jens Geier, Estelle Grelier, Jutta Haug, Jiří Havel, Monika Hohlmeier, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, Ivailo Kalfin, Alain Lamassoure, Barbara Matera, Nadezhda Neynsky, Miguel Portas, Dominique Riquet, Helga Trüpel, Derek Vaughan, Angelika Werthmann
Membri supleanți prezenți la votul final
Maria Da Graça Carvalho, Frédéric Daerden, Roberto Gualtieri, Edit Herczog, Riikka Manner, Paul Rübig, Theodor Dumitru Stolojan
Membri supleanți [articolul 187 alineatul (2)] prezenți la votul final
Elisabeth Jeggle, Hans-Peter Mayer, Vladko Todorov Panayotov, Marit Paulsen, Dirk Sterckx
