P7_TA(2010)0264
Cartea verde a Comisiei privind gestionarea deșeurilor biologice în Uniunea Europeană
A7-0203/2010
Rezoluția Parlamentului European din 6 iulie 2010 referitoare la Cartea verde a Comisiei privind gestionarea deșeurilor biologice în Uniunea Europeană ( 2009/2153(INI) )
Parlamentul European,
–
având în vedere articolele 191 și 192 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care urmăresc promovarea unui nivel ridicat de protecție a sănătății umane și a mediului,
–
având în vedere Cartea verde a Comisiei privind gestionarea deșeurilor biologice în Uniunea Europeană ( COM(2008)0811 ),
–
având în vedere concluziile adoptate de Consiliul Uniunii Europene la 25 iunie 2009 (11462/09 din 26 iunie 2009),
–
având în vedere Directiva 2006/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind deșeurile JO L 114, 27.4.2006, p.
9.
,
–
având în vedere Directiva 1999/31/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind depozitele de deșeuri JO L 182, 16.7.1999, p.
1.
,
–
având în vedere poziţia sa din 17 ianuarie 2002 referitoare la poziția comună finală a Consiliului în vederea adoptării deciziei Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a celui de-al șaselea program comunitar de acțiune pentru mediu JO C 271 E, 7.11.2002, p.
154.
,
–
având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2008 privind agricultura durabilă și biogazul: necesitatea revizuirii legislației europene JO C 66E, 20.3.2009, p.
29.
,
–
având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2009 intitulată ’2050: Viitorul începe azi – recomandări privind viitoarea politică integrată a UE în domeniul schimbărilor climatice’ JO C 67E, 18.3.2010, p.
44.
,
–
având în vedere Rezoluția sa din 10 aprilie 2008 privind Revizuirea la jumătatea perioadei a celui de-al șaselea Program comunitar de acțiune pentru mediu JO C 247E, 15.10.2009, p.
18.
,
–
având în vedere poziţia sa din 14 noiembrie 2007 privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui cadru privind protecția solului și de modificare a Directivei 2004/35/CE JO C 282E, 6.11.2008, p.
281.
,
–
având în vedere Rezoluția sa din 13 noiembrie 2007 referitoare la strategia tematică pentru protecția solului JO C 282E, 6.11.2008, p.
138.
,
–
având în vedere poziţia sa din 25 octombrie 2005 referitoare la poziția comună a Consiliului privind adoptarea unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind transferurile de deșeuri JO C 272E, 9.11.2006, p.
59.
,
–
având în vedere Rezoluția sa din 29 septembrie 2005 privind cota de energie regenerabilă în UE și propunerile de acțiuni concrete JO C 227 E, 21.9.2006, p.
599.
,
–
având în vedere poziţia sa din 17 iunie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unei Directive a Parlamentului European și a Consiliului privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive JO C 286 E, 27.11.2009, p.
81
,
–
având în vedere Rezoluția sa din 13 februarie 2007 referitoare la o strategie tematică privind reciclarea deșeurilor JO C 287E, 29.11.2007, p.
135
,
–
având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,
–
având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală ( A7-0203/2010 ),
A.
întrucât inițiativa Comisiei promovată în cartea sa verde oferă posibilitatea de a întreprinde acțiuni comunitare privind gestionarea deșeurilor biologice;
B.
întrucât gestionarea corectă a deșeurilor biologice aduce avantaje nu numai din punctul de vedere al mediului, ci și avantaje sociale și economice;
C.
întrucât articolul 2 alineatul (4) din Directiva-cadru privind deșeurile prevede că se pot institui prin directive individuale norme specifice sau suplimentare referitoare la gestionarea unor categorii specifice de deșeuri;
D.
întrucât Directiva 1999/31/CE privind depozitele de deșeuri nu oferă suficiente instrumente pentru gestionarea durabilă a deșeurilor organice;
E.
întrucât normele referitoare la gestionarea deșeurilor biologice sunt fragmentare, iar instrumentele legislative actuale nu sunt suficiente pentru a atinge obiectivele menționate ale gestionării eficiente a deșeurilor biologice; întrucât, în consecință, este necesară o directivă specifică pentru gestionarea deșeurilor biologice; întrucât colectarea tuturor diverselor norme referitoare la gestionarea deșeurilor biologice într-un singur act legislativ ar fi un exercițiu în materie de excelență legislativă și de mai bună legiferare și ar asigura, în același timp, simplificarea, sporirea clarității, supravegherea și controlul mai bun al aplicării și creșterea certitudinii juridice, garantând astfel încrederea pe termen lung a publicului și a investitorilor privați;
F.
întrucât, conform concluziilor Conferinței privind reciclarea deșeurilor biologice în Europa, care a avut loc la Barcelona la 15 februarie 2010, cu participarea Consiliului, a Comisiei și a Parlamentului European Notă a Secretariatului Consiliului, 9 martie 2010, documentul 7307/10 al Consiliului.
, este necesar să se ia măsuri pentru a se crea un cadru legislativ european în materie de deșeuri biologice, având în vedere că ne aflăm într-un moment-cheie pentru promovarea unei astfel de reglementări;
G.
întrucât o directivă specifică privind deșeurile biologice ar trebui să dispună de flexibilitatea necesară pentru a acoperi diversele opțiuni de gestionare disponibile, ținând seama de faptul că există un număr ridicat de variabile și de considerente de natură locală, de care trebuie să se țină cont;
H.
întrucât deșeurile biologice dețin un potențial neexplorat, gestionat în conformitate cu politici foarte diverse în fiecare stat membru; întrucât este necesară îmbunătățirea gestionării acestor deșeuri pentru a obține o gestionare eficientă și durabilă a resurselor; întrucât activitatea de colectare separată a deșeurilor biologice ar trebui îmbunătățită pentru a atinge obiectivele în materie de reciclare și de energii regenerabile, contribuind, în acest fel, la atingerea obiectivelor strategiei UE-2020, în special în cadrul inițiativei-pilot privind eficiența utilizării resurselor;
I.
întrucât colectarea separată permite mai ales gestionarea optimă a unor anumite tipuri de deșeuri biologice, cum ar fi deșeurile de bucătărie provenite de la consumatori și servicii de catering, precum și deșeuri biodegradabile și care pot fi transformate în compost care provin de la restaurante care folosesc vase de unică folosință;
J.
întrucât compostarea deșeurilor organice face posibilă reciclarea produselor biodegradabile și care pot fi compostate, care fac deja obiectul unei inițiative comunitare (Inițiativa privind piețele-pilot);
K.
întrucât trebuie definite standarde de calitate la nivelul UE pentru tratarea deșeurilor biologice și pentru calitatea compostului; întrucât reglementarea parametrilor de calitate a compostului, inclusiv o abordare integrată care să asigure trasabilitatea, calitatea și utilizarea în condiții de siguranță, va face posibilă creșterea încrederii consumatorilor în acest produs; întrucât compostul ar trebui clasificat în funcție de calitatea sa, în măsura în care utilizarea acestuia nu va avea un efect negativ asupra solului și a apei subterane, și, în special, asupra produselor agricole provenind din solul respectiv;
L.
întrucât, dată fiind proasta lor punere în aplicare, pentru a garanta atingerea obiectivelor stabilite pentru redirecționarea deșeurilor biologice înainte ca acestea să ajungă în depozitele de deșeuri, ar fi necesare orientări legislative suplimentare;
M.
întrucât măsuri de protecție pot fi necesare pentru a garanta că utilizarea compostului nu duce la poluarea solului sau a apei subterane;
N.
întrucât ar trebui avute în vedere și analizate și posibilitățile de utilizare a compostului de calitate inferioară astfel încât să nu dăuneze mediului sau sănătății umane și întrucât, la nivelul UE, definirea adecvată a posibilităților de utilizare a compostului de calitate inferioară și stabilirea situațiilor în care compostul este considerat produs sau deșeu ar ajuta statele membre să se orienteze atunci când iau decizii referitoare la chestiuni legate de utilizarea compostului,
O.
întrucât ’o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor’ este una dintre inițiativele-pilot din cadrul strategiei Europa 2020, iar eficiența utilizării resurselor ar trebui, prin urmare, încurajată; întrucât reciclarea deșeurilor biologice contribuie la creșterea eficienței utilizării resurselor;
P.
întrucât deșeurile biologice umede scad eficiența incinerării; întrucât incinerarea deșeurilor biologice este încurajată în mod indirect prin Directiva privind producerea de energie electrică din surse regenerabile de energie; întrucât deșeurile biologice pot contribui mai mult la combaterea schimbărilor climatice prin reciclarea acestora și transformarea lor în compost pentru a îmbunătăți calitatea solului și a capta carbonul, aspect care nu este în prezent promovat prin Directiva privind producerea de energie electrică din surse regenerabile de energie;
Q.
întrucât digestia anaerobă pentru producerea de biogaz reprezintă o metodă eficientă de valorificare a energiei; întrucât substanțele fermentate rezultate pot fi utilizate în producerea de compost;
R.
întrucât obiectivul principal al gestionării adecvate a deșeurilor biologice trebuie să fie rezultatul, ceea ce înseamnă că toate opțiunile tehnologice pentru gestionarea deșeurilor biologice pot să rămână deschise pentru încurajarea inovării, a cercetării științifice și a competitivității;
S.
întrucât există o sinergie importantă între tranziția spre o societate care reciclează, dezvoltarea unei economii cu emisii scăzute de carbon și potențialul de a crea locuri de muncă în domeniu, precum și, prin urmare, necesitatea de a aloca resurse pentru evaluarea impactului colectării și gestionării deșeurilor biologice asupra mediului de lucru;
T.
întrucât Comisia și statele membre ar trebui să promoveze activitățile de sensibilizare a populației privind aspectele de mediu, în special în școli, pentru a încuraja gestionarea durabilă a deșeurilor urbane solide și a crește gradul de sensibilizare a publicului cu privire la avantajele colectării separate; întrucât municipalitățile și întreprinderile municipale joacă un rol important în consilierea și informarea publicului cu privire la prevenirea creării de deșeuri;
U.
întrucât deșeurile biologice reprezintă mai bine de 30% dintre deșeurile urbane solide; întrucât volumul de deșeuri biologice este în creștere în Uniunea Europeană, reprezentând o sursă semnificativă de emisii de gaze cu efect de seră și prezentând alte efecte negative pentru mediu la eliminarea lor în depozitele de deșeuri, făcând din gestionarea deșeurilor a patra sursă majoră de gaze cu efect de seră;
V.
întrucât, în realitate, nu numai deșeurile biologice menajere sunt tratate în mod durabil;
W.
întrucât gestionarea acestor deșeuri ar trebui structurată ținând seama de ’ierarhia deșeurilor’: prevenire și reducere, refolosire, reciclare, alte tipuri de valorificare, în special în scopuri energetice și, ca ultimă opțiune, depozitarea în depozite de deșeuri (în conformitate cu articolul 4 din Directiva-cadru privind deșeurile), care consideră că reciclarea deșeurilor biologice este preferabilă incinerării, deoarece nu numai că astfel se evită formarea de gaz metan, dar contribuie și la combaterea schimbărilor climatice prin captarea carbonului și îmbunătățirea calității solului; întrucât prevenirea este obiectivul principal al gestionării deșeurilor biologice și face posibilă, în special, evitarea deșeurilor alimentare și a deșeurilor vegetale, de exemplu printr-o proiectare mai bună a parcurilor publice, folosind plante și copaci ce necesită o întreținere redusă;
X.
întrucât, dacă se dorește realizarea de progrese înspre o gestionare a deșeurilor biologice eficientă din punctul de vedere al mediului, această chestiune trebuie abordată dintr-o perspectivă integrată în ceea ce privește politica energetică și politica în materie de protecția solului, în conformitate cu obiectivele de atenuare a schimbărilor climatice; întrucât un alt avantaj îl reprezintă conservarea biodiversității în cazurile în care deșeurile biologice tratate sunt utilizate ca înlocuitor al turbei, protejându-se astfel ecosistemele specifice zonelor umede;
Y.
întrucât digestia anaerobă pentru producerea de biogaz din deșeuri biologice poate avea o contribuție valoroasă la gestionarea durabilă a resurselor în UE și la realizarea obiectivelor UE privind producerea de energie din surse regenerabile în mod durabil;
Z.
întrucât deșeurile biologice ar trebui considerate o resursă naturală prețioasă, care poate fi folosită pentru a produce compost de înaltă calitate, ajutând astfel la combaterea degradării solului în Europa, la menținerea productivității solului, la reducerea folosirii îngrășămintelor chimice în agricultură, în special cele pe bază de fosfor, și la îmbunătățirea capacității de retenție hidrologică a solului,
AA.
întrucât în statele membre se folosesc sisteme diferite de gestionare a deșeurilor, iar depozitarea în depozitele de deșeuri continuă să fie metoda cel mai des utilizată pentru a elimina deșeurile urbane solide în Uniunea Europeană, deși reprezintă opțiunea cea mai dezavantajoasă pentru mediu;
AB.
întrucât producția de combustibil pentru transport provenind din deșeuri biologice oferă un avantaj semnificativ pentru mediu;
AC.
întrucât trebuie încurajate cercetarea științifică și inovațiile tehnologice în domeniul gestionării deșeurilor biologice;
AD.
întrucât, în momentul de față, colectarea separată face posibilă prevenirea contaminării și ajută la atingerea obiectivului de a obține compost de înaltă calitate, furnizând materiale de calitate pentru reciclarea deșeurilor biologice și eficientizând valorificarea energetică;
AE.
întrucât studiile existente și experiența dobândită în statele membre arată că este important să existe o colectare separată, realizabilă și durabilă din punctul de vedere al mediului și din punct de vedere economic; întrucât colectarea separată ar trebui să devină obligatorie; întrucât colectarea separată ar trebui să fie o condiție necesară pentru producerea de compost de înaltă calitate,
Legislație:
1.
îndeamnă Comisia să revizuiască legislația aplicabilă deșeurilor biologice în vederea elaborării, în conformitate cu principiul subsidiarității, a unei propuneri de directivă specifică până la sfârșitul lui 2010, care să includă, printre altele:
–
stabilirea unui sistem obligatoriu de colectare separată pentru statele membre, cu excepția cazului în care aceasta nu ar reprezenta o opțiune adecvată din punctul de vedere al mediului și din punct de vedere economic,
–
reciclarea deșeurilor biologice,
–
o clasificare a diferitelor tipuri de compost obținute din deșeuri biologice în funcție de calitatea acestora;
2.
invită Comisia să cuantifice, în conformitate cu planurile naționale privind emisiile, reducerile emisiilor de CO2 obținute în urma reciclării și a compostării deșeurilor organice;
3.
constată că un viitor cadru la nivelul UE ar putea oferi orientări și claritate juridică pentru multe state membre, încurajându-le să facă investiții în domeniul gestionării deșeurilor biologice; invită Comisia să susțină statele membre în legătură cu introducerea unor sisteme de separare a deșeurilor și să introducă obiective obligatorii și ambițioase pentru reciclarea acestor deșeuri;
4.
reamintește că cel de-al șaselea Program comunitar de acțiune pentru mediu 2001 – 2010 din 22 iulie 2002 a obligat Comisia, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) punctul (iv), să elaboreze o legislație în materie de deșeuri biodegradabile ca o acțiune prioritară în vederea realizării obiectivului privind utilizarea și gestionarea durabile ale resurselor naturale și ale de deșeurilor, dar că, opt ani mai târziu, în mod inacceptabil, nicio propunere legislativă nu a fost prezentată;
5.
solicită Comisiei să elaboreze, în cadrul evaluării impactului, un sistem îmbunătățit de gestionare a deșeurilor biologice în ceea ce privește reciclarea deșeurilor biologice colectate separat, utilizarea compostării în agricultură și în scopuri ecologice, posibilitățile de tratare biomecanică și utilizarea deșeurilor biologice ca surse de generare a energiei; consideră că această evaluare a impactului ar trebui să stea la baza elaborării unui nou cadru legal al Uniunii Europene privind deșeurile biodegradabile;
Utilizare:
6.
invită Comisia să stabilească, în colaborare cu statele membre, criterii pentru producția și utilizarea compostului de înaltă calitate și să adopte cerințe minime pentru produsele finale, în conformitate cu articolul 6 din directiva-cadru privind deșeurile, care să permită clasificarea diverselor tipuri de utilizare a diverselor tipuri de compost obținute prin tratarea deșeurilor biologice în cadrul unei strategii bazate pe o abordare integrată, care să asigure, în afară de calitate, trasabilitatea produselor și utilizarea în condiții de siguranță;
Energia:
7.
consideră că digestia anaerobă este extrem de utilă în cazul deșeurilor biologice, deoarece astfel se obțin amelioratori ai solului bogați în substanțe nutritive, digestat și, de asemenea, biogaz, sursă regenerabilă de energie care poate fi transformată în biometan sau utilizată pentru generarea de energie electrică la sarcina de bază;
8.
consideră că, pentru ca incinerarea deșeurilor biologice să devină o alternativă viabilă în ierarhia tratării deșeurilor, trebuie respectată o condiție esențială, și anume ca arderea să fie însoțită de valorizare energetică;
9.
subliniază că, în ceea ce privește reciclarea deșeurilor biologice în scopul producerii de energie, trebuie să se țină seama de aspectele legate de eficiența energetică și de dezvoltarea durabilă, și că, prin urmare, aceste deșeuri trebuie valorificate cât mai eficient; reafirmă că colectarea separată a deșeurilor este foarte importantă pentru respectarea Directivei privind depozitele de deșeuri Directiva 1999/31/CE, Considerentul 17.
, pentru furnizarea de materiale de calitate pentru reciclarea deșeurilor biologice și pentru o eficacitate crescută a valorificării energetice;
10.
observă că, pentru a crește procentajele de redirecționare, reciclare și valorificare, ar trebui să rămână deschise toate instrumentele și opțiunile tehnologice care duc la obținerea unui grad maxim de reciclare sau de valorificare a resurselor;
11.
consideră că deșeurile biologice constituie o resursă regenerabilă prețioasă pentru producerea energiei electrice și a combustibilului destinat transporturilor și pentru aprovizionarea rețelei de gaz prin transformarea biogazului în biometan (în principal metan - între 50% și 75% - și dioxid de carbon) și invită Comisia să analizeze și să promoveze mijloace de utilizare a deșeurilor biologice în producerea de biogaz;
12.
subliniază că trebuie să se evite într-o mai mare măsură depozitarea deșeurilor; constată, în acest context, că deșeurile biologice pot contribui la îndeplinirea obiectivului UE de obținere, până în 2020, de energie regenerabilă în proporție de cel puțin 20%, precum și a obiectivului directivei UE privind calitatea combustibilului; reamintește că directiva privind sursele de energie regenerabile sprijină utilizarea tuturor tipurilor de biomasă, inclusiv a deșeurilor biologice în scopuri energetice, ca sursă de energie regenerabilă și că biocombustibilii proveniți din deșeuri sunt calculați dublu pentru atingerea obiectivului de 10% energie regenerabilă în domeniul transporturilor; invită, prin urmare, statele membre să aibă în vedere introducerea în legislația lor națională a valorificării energetice a părților biodegradabile ale deșeurilor în cadrul unei politici integrate privind ierarhia tratării deșeurilor, și le îndeamnă să împărtășească cele mai bune practici;
Cercetarea și inovarea:
13.
îndeamnă Comisia și statele membre să încurajeze și să sprijine cercetarea științifică și inovațiile tehnologice în domeniul gestionării deșeurilor biologice;
14.
invită Comisia să se implice în continuare în activități de cercetare privind metodele de tratare a deșeurilor biologice pentru a cuantifica mai bine beneficiile aduse solului și impactul asupra valorificării energiei și asupra mediului;
Sensibilizare și informare:
15.
îndeamnă Comisia și statele membre să promoveze activitățile de sensibilizare a populației privind aspectele de mediu în domeniul deșeurilor biologice, în special în școli și în instituțiile de învățământ superior, pentru a promova modele de comportament mai bune în materie de prevenire a creării de deșeuri, pentru a încuraja gestionarea durabilă a deșeurilor biologice și a deșeurilor urbane solide și pentru a crește gradul de sensibilizare a publicului cu privire la prevenirea creării de deșeuri și la avantajele colectării separate și ale tratării biologice a deșeurilor biologice; subliniază, în acest context, rolul important pe care îl au orașele, comunele și întreprinderile locale în consilierea cetățenilor și în furnizarea de informații în domeniul prevenirii deșeurilor;
Aspecte legate de mediu:
16.
consideră că deșeurile biologice tratate ar trebui folosite pentru conservarea materiei organice și pentru realizarea ciclurilor substanțelor nutritive, în special al fosfatului, prin reciclarea acestora în sol și invită Comisia să recunoască faptul că ar trebui să se verifice contribuția politicilor la încetinirea diminuării inacceptabil de rapide a resurselor de fosfat la nivel mondial;
17.
insistă asupra necesității de a considera deșeurile biologice nepoluante ca o resursă naturală prețioasă, exploatabilă pentru producerea unui compost de calitate;
18.
consideră că viitorul agriculturii depinde și de conservarea și reabilitarea fertilității solurilor; atrage atenția asupra faptului că un compost de calitate în agricultură poate contribui la conservarea productivității solurilor, la creșterea retenției lor hidrologice și la capacitatea lor de a stoca carbon și a reduce utilizarea îngrășămintelor chimice; insistă asupra rolului statelor membre în garantarea utilizării unui compost de calitate pentru terenurile agricole;
19.
reamintește că operațiunea de compostare poate scădea eficiența controlului gazelor degajate de substanțele depozitate, ceea ce poate reprezenta un pericol serios pentru mediu și pentru atmosferă; atrage atenția asupra faptului că de o compostare corectă - în special a deșeurilor biologice urbane - depinde și protejarea apelor subterane împotriva pătrunderii levigatului provenit de la instalațiile de compostare;
20.
subliniază că, în vederea realizării obiectivelor la diferite niveluri (combaterea încălzirii climatice, a degradării și eroziunii solului , realizarea obiectivelor în materie de energii regenerabile) combinarea compostării și a fermentării deșeurilor biologice colectate în mod selectiv, dacă este posibilă, este, fără îndoială, avantajoasă și ar trebui promovată;
21.
invită Comisia să propună obiective naționale legate de reciclarea deșeurilor biologice în vederea limitării cantității de deșeuri biologice ce pot fi prelucrate prin metodele de gestionare a deșeurilor cele mai puțin recomandate, precum depozitarea în depozite de deșeuri și incinerarea;
Respectarea Directivei privind depozitele de deșeuri:
22.
subliniază că gestionarea acestor deșeuri trebuie organizată conform ierarhiei metodelor de tratarea deșeurilor în general: prevenire, reciclare, alte forme de valorificare a deșeurilor, inclusiv în scopul producerii de energie și, în ultimă instanță, depozitarea (articolul 5 din Directiva 1999/31/CE și Directiva 2008/98/CE JO L 312, 22.11.2008, p.
3.
); solicită o vigilență crescută a Comisiei în ceea ce privește respectarea și aplicarea prevederilor referitoare la depozitarea deșeurilor în depozitele de deșeuri pe întreg teritoriul Uniunii;
23.
ia act de diferențele existente între măsurile legislative naționale și între diversele sisteme de gestionare a deșeurilor din fiecare stat membru, precum și de faptul că depozitarea în depozitele de deșeuri rămâne cea mai utilizată metodă de eliminare a deșeurilor urbane solide în Uniunea Europeană; invită statele membre să-și consolideze cooperarea în vederea schimburilor de bune practici în domeniul gestionării deșeurilor biologice;
24.
consideră că tratarea mecanic-biologică a deșeurilor (TMB) reprezintă o opțiune eficientă de evitare a depozitării unor cantități semnificative de deșeuri putrescibile și de folosire a acestora pentru compostare, digestie anaerobă și valorificare energetică;
Aspectele economice:
25.
consideră că, pentru dezvoltarea acestui sistem de colectare separată, precum și a altor sisteme de gestionare a deșeurilor biologice care maximizează nivelul de recuperare a resurselor, este nevoie de stimulente financiare;
26.
subliniază că, pentru a încuraja dezvoltarea unei piețe europene a compostului, sunt necesare îmbunătățirea gestionării deșeurilor biologice și armonizarea standardelor de calitate a compostului;
27.
consideră că, pentru rambursarea costurilor adiționale generate de prezența substanțelor poluante, ar trebui aplicat principiul ’poluatorul plătește’, astfel încât efectele externe negative ale împrăștierii de deșeuri biologice să nu fie suportate de către agricultură;
28.
subliniază faptul că, în numeroase state membre, există deja infrastructura necesară, dar că sunt necesare stimulente pentru a crea și organiza piețe potențiale pentru compostul și digestatul, biogazul, bioenergia și biocombustibilii proveniți din deșeuri biologice;
29.
evidențiază avantajele ecologice oferite de producerea de combustibili pentru transport din deșeuri biologice; invită statele membre, ținând seama de ierarhia deșeurilor, să țină seama de aceasta în aplicarea Directivei-cadru privind deșeurile revizuite și Comisia să reflecte aceasta în orientările sale privind punerea în aplicare;
30.
îndeamnă Comisia să includă în toate evaluările impactului actuale sau adiționale cu privire la această chestiune problema privind tipul de stimulente, fonduri sau ajutoare economice care ar putea fi folosite sau create pentru dezvoltarea și utilizarea tehnologiilor care fac posibilă gestionarea corectă a deșeurilor biologice.
o
o o
31.
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.
