14.6.2010 B7-0356/2010 PROPUNERE DE REZOLUŢIE depusă pe baza declaraţiilor Consiliului European şi Comisiei
în conformitate cu articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul de procedură
referitoare la guvernanța economică
Corien Wortmann-Kool
,
Othmar Karas
,
Jean-Paul Gauzès
în numele Grupului PPE
PE441.938v01-00 B7‑0356/2010 Rezoluţia Parlamentului European referitoare la strategia UE 2020
Parlamentul European ,
– având în vedere declaraţiile Consiliului European şi ale Comisiei privind strategia UE 2020,
– având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,
A. întrucât strategia UE 2020 trebuie să stimuleze creşterea economică şi să creeze competitivitate şi locuri de muncă, conducând la creşterea PIB-ului, care să dinamizeze la rândul său producţia industrială şi să creeze noi locuri de muncă;
B. întrucât strategia UE 2020 ar trebui să servească drept program concret pentru creştere economică şi locuri de muncă pentru a putea face faţă crizei economice;
C. întrucât Strategia de la Lisabona nu a avut rezultatele scontate din cauza unei slabe structuri de guvernanţă, a lipsei de asumare a răspunderii şi a lipsei unui cadru real al UE, precum şi din cauza complexităţii obiectivelor şi a multitudinii de obiective;
D. întrucât actuala criză economică şi financiară din anumite state membre a fost cauzată de nerespectarea normelor Pactului de stabilitate şi de creştere (PSC);
E. întrucât statele membre ar trebui să îşi mărească performanţa economică introducând reforme structurale pentru a scădea cheltuielile publice, a stimula economia, a oferi IMM-urilor mai multe posibilităţi de a se dezvolta şi de a beneficia de un mediu favorabil, având în vedere că acesta este cel mai bun mijloc de a promova creşterea economică şi de a oferi locuri de muncă cetăţenilor noştri;
F. întrucât acţiunile speculative, precum operaţiunile masive de swap pe riscul de credit legate de datoria publică a Greciei, pot fi îndreptate şi împotriva altor state membre vulnerabile (din zona euro) în orice moment, creând astfel un risc de credit în funcţie de încrederea pieţei, care nu ar exista în alte condiţii, şi expunând stabilitatea monedei euro la un risc inacceptabil,
1. salută decizia Consiliului cu privire la un acord de anvergură în vederea asigurării stabilităţii monedei euro şi a creării unui nou mecanism european de stabilizare financiară, care să fie format dintr-un pachet cuprinzător;
2. salută eforturile depuse de statele membre pentru a ajunge la un acord acceptat pe scară largă cu privire la Grecia şi reaminteşte că ajutorul oferit Greciei sub formă de împrumuturi, permiţând accesul la finanţare face parte dintr-un plan care poate funcţiona doar dacă Grecia îşi modernizează efectiv structura administrativă şi economică într-o perioadă foarte scurtă de timp;
3. invită Comisia să informeze de urgenţă Parlamentul cu privire la propunerile sale pentru planurile de salvare, în special având în vedere faptul că PE este autoritatea bugetară a UE;
4. este profund îngrijorat de deteriorarea situaţiei bugetare a majorităţii statelor membre şi de posibilele efecte de domino asupra altor state membre, în special în cadrul zonei euro;
5. felicită acele state membre care au depus eforturi intense de depăşire a problemelor legate de balanţa de plăţi prin reforme radicale şi prin creşterea competitivităţii economiilor lor pe pieţele internaţionale;
6. salută planurile de anvergură prezentate de guvernul elen cu privire la modernizarea ţării, la depăşirea rigidităţilor structurale, la combaterea corupţiei, la crearea unui sistem statistic fiabil, la reducerea deficitului bugetar, la eficientizarea sistemului de colectare a impozitelor şi la revizuirea structurii cheltuielilor publice; insistă asupra faptului că Grecia trebuie să obţină rezultate cât mai repede posibil;
7. salută propunerea Comisiei cu privire la strategia UE 2020;
8. subliniază că evenimentele recente arată că zona euro are nevoie de o guvernanţă economică mai curajoasă, dezvoltată în cadrul unei strategii a UE pe termen mediu şi lung; subliniază că, pentru a avea succes, un instrument monetar trebuie să ia în calcul situaţia socioeconomică;
9. subliniază că mecanismele de supraveghere economică şi bugetară prevăzute de tratat nu sunt suficiente, iar acest lucru este valabil şi în cazul actualului cadru de colectare a statisticilor; reaminteşte că funcţionarea corespunzătoare a politicii monetare depinde în mare măsură de aceste mecanisme şi că, dacă BCE nu se poate concentra pe stabilitatea preţurilor, situaţia socioeconomică se va deteriora pe termen mediu şi lung;
10. subliniază că numeroase ţări trebuie să îşi pună în ordine sistemul fiscal şi să îşi reducă semnificativ nivelul datoriei şi pe cel al deficitului; este de acord cu Consiliul în privinţa asigurării sustenabilităţii fiscale şi a unei creşteri economice consolidate în toate statele membre; prin urmare, este de acord cu faptul că planurile de consolidare fiscală şi de reformă structurală trebuie accelerate acolo unde este cazul;
11. recunoaşte că moneda euro este din ce în ce mai ameninţată pe măsură ce criza datoriei publice a Greciei se răspândeşte la alte ţări; invită Comisia să dezvolte rapid propunerile prezentate recent de Olli Rehn în ceea ce priveşte consolidarea gestionării zonei euro pe termen mediu şi lung pentru a se evita repetarea actualei crize monetare;
12. solicită consolidarea dispoziţiilor Pactului de stabilitate şi de creştere, în special a componentei preventive a acestuia, în cadrul căruia instrumentele presiunii inter pares sunt cele mai puternice instrumente pentru a asigura respectarea de către statele membre a recomandărilor Consiliului; solicită ca supravegherea economică realizată de Comisie să devină mai fermă; consideră că trebuie examinată posibilitatea de a crea stimulente pentru consolidarea fiscală;
13. subliniază că, pentru a se conforma pe deplin principiilor PSC, decizia asupra respectării de către statele membre a Pactului de stabilitate şi de creştere ar trebui luată independent de Consiliu de către Comisie; ar putea fi creat un sistem de audit financiar permanent, bazat pe criterii comune decise în urma propunerii Comisiei;
14. solicită Comisiei să includă un mecanism consolidat de sancţionare automată pentru zona euro (de exemplu, denunţarea celor care nu respectă regulile, retragerea drepturilor de vot, subvenţii reduse din fondurile structurale şi sancţiuni financiare) pentru a obliga statele membre să respecte regulile Pactului de stabilitate şi de creştere;
15. îşi exprimă profunda îngrijorare cu privire la sustenabilitatea pe termen lung a finanţelor publice ca urmare a crizei financiare şi economice; reaminteşte că eforturile depuse în cadrul Pactului de stabilitate şi de creştere înainte de începerea crizei erau direcţionate în mare parte spre soluţionarea provocării demografice tot mai pronunţate;
16. solicită Comisiei să ia în calcul crearea unui fond monetar european pentru a completa PSC în sarcina sa de a monitoriza situaţia bugetară a statelor membre, de a identifica posibilele probleme, precum finanţe publice nesustenabile sau probleme legate de balanţa de plăţi, de a propune şi executa acţiuni corective, însoţite dacă este necesar de mecanisme adecvate de sancţionare, şi de a fi capabil de intervenţie prin acordarea de împrumuturi în caz de probleme ale balanţei de plăţi; ţările din zona euro ar contribui la acest fond în funcţie de valoarea PIB-ului lor şi prin amenzi aplicate în funcţie de datoria şi deficitul excesive pe care le înregistrează; în principiu, fiecare stat membru poate obţine de la FME fonduri în limita sumelor cu care a contribuit în trecut; împrumuturile acordate prin acest mecanism ar trebui să fie condiţionate de programe stricte de reformă, specifice pentru fiecare ţară;
17. solicită Comisiei să prezinte o evaluare a impactului macroeconomic al pachetului de măsuri propuse pentru menţinerea stabilităţii financiare în Uniunea Europeană şi să înainteze o comunicare privind fezabilitatea, riscurile şi avantajele emisiunii de euroobligaţiuni;
18. solicită implementarea în timp util a Regulamentului privind agenţiile de rating; reaminteşte că acestea vor fi supravegheate de Autoritatea europeană pentru valori mobiliare şi pieţe după adoptarea pachetului legislativ privind supravegherea şi solicită Comisiei Europene să prezinte propuneri de rezolvare a problemei structurii de oligopol de pe piaţa ratingurilor datoriei publice;
19. consideră că reducerea nivelurilor de fraude fiscale ar contribui la reducerea deficitelor publice fără a majora taxele, menţinând totodată nivelul cheltuielilor sociale; îşi exprimă îngrijorarea cu privire la denaturările create pe piaţa internă din cauza diverselor niveluri de fraude fiscale din statele membre; solicită Comisiei să elaboreze o evaluare de impact pentru a analiza diferitele probleme provocate de evaziunea fiscală şi economia subterană în toate statele membre;
20. invită Consiliul European să îşi adapteze strategia UE 2020 ţinând seama de deciziile recente şi să amâne adoptarea acesteia pentru a doua jumătate a anului; subliniază că ar trebui să solicite opinia Parlamentului înainte de luarea oricărei decizii finale asupra textului modificat;
Este necesară consolidarea structurii de guvernanţă a strategiei Europa 2020
21. subliniază că metoda deschisă de coordonare a eşuat şi ar trebui înlocuită de măsuri cu caracter obligatoriu; invită Consiliul şi Comisia să propună o strategie economică de redresare economică, bazată în primul rând pe instrumente UE şi nu în principal pe iniţiative interguvernamentale;
22. consideră că o adevărată guvernanţă economică implică o responsabilitate solidă şi adecvată de gestiune conferită Comisiei, care să îi permită acesteia să utilizeze instrumentele existente şi instrumentele noi prevăzute de Tratatul de la Lisabona, cum ar fi articolele 121, 122, 136, 172, 173 şi 194, prin care Comisiei îi este atribuită sarcina de a coordona planurile şi acţiunile de reformă şi de a elabora o strategie comună;
23. consideră că orientările generale ale politicilor economice (OGPE) şi recomandările specifice pentru fiecare ţară vor trebui să fie suficient de detaliate pentru a avea un efect real; subliniază importanţa unei legături mai puternice între instrumentele Pactului de stabilitate şi de creştere, instrumentele macroeconomice şi programele naţionale de reformă din strategia UE 2020, prezentându-le într-un mod coerent din perspectiva calendarului, inclusiv asigurând o mai bună comparabilitate între bugetele naţionale în ceea ce priveşte cheltuielile încadrate la diferite categorii; statele membre vor trebui nu numai să îşi considere politicile economice ca o problemă de interes comun, ci şi să le coordoneze astfel încât acestea să nu se anuleze reciproc; reaminteşte rolul consolidat al orientărilor generale ale politicilor economice;
24. îndeamnă Consiliul European şi Comisia să elaboreze o abordare de tip „sancţiuni şi recompense” şi să utilizeze mecanismele de asigurare a conformităţii în temeiul articolului 136 din tratat, cum ar fi stimulentele economice (fonduri suplimentare din partea UE, de exemplu), dar şi sancţiuni care vizează promovarea unei guvernanţe economice consolidate a UE, în special o guvernanţă consolidată în cadrul strategiei UE 2020;
25. consideră că ar trebui consolidate competenţele EUROSTAT, inclusiv puteri conferite în materie de investigaţie; consideră că informaţiile statistice transparente şi deschise ar trebui să reprezinte o condiţie prealabilă pentru accesul la fondurile structurale; Comisia trebuie să îşi asume responsabilitatea de a evalua statisticile pentru a stabili dacă un stat membru respectă obligaţiile impuse şi evaluarea;
26. solicită Comisiei să se angajeze într-un compromis constructiv cu Parlamentul pentru a se ajunge la un acord încă de la prima lectură în ceea ce priveşte noul cadru care va permite noilor autorităţi europene de supraveghere să fie complet operaţionale la 1 ianuarie 2011; printre alte aspecte, se au în vedere rolul pieţelor instrumentelor derivate şi interzicerea temporară sau restricţionarea anumitor tipuri de tranzacţii care ameninţă buna funcţionare şi integritatea pieţelor financiare ori stabilitatea întregului sistem financiar al Uniunii sau a unei părţi a acestuia;
Un rol consolidat pentru Parlamentul European
27. se aşteaptă ca Consiliul şi Comisia să consulte Parlamentul cu privire la orientările generale ale politicilor economice (OGPE); consideră că OGPE ar trebui să se concentreze pe recomandările de politică referitoare la evoluţiile macro şi microeconomice din Uniune în general şi din statele membre individuale; consideră că trebuie acordată o atenţie specială reformelor structurale pe termen mediu şi lung care consolidează creşterea economică;
28. reaminteşte că Parlamentul trebuie să fie consultat în mod corespunzător cu privire la liniile directoare privind ocuparea forţei de muncă; reaminteşte că Parlamentul va lua o decizie asupra liniilor directoare privind ocuparea forţei de muncă numai după ce va fi primit un răspuns satisfăcător cu privire la guvernanţa şi cadrul bugetar aferente strategiei UE 2020;
29. regretă că Parlamentul, ca reprezentant al cetăţenilor europeni, nu este consultat cu privire la indicatorii care formează baza programelor naţionale de reformă din strategia UE 2020; solicită Consiliului să îşi amâne decizia şi să consulte mai întâi Parlamentul;
30. subliniază că recomandările politice anuale şi avertizările Comisiei cu privire la respectarea de către statele membre a obiectivelor strategiei UE 2020 ar trebui să reprezinte fundamentul deciziilor Consiliului European; Parlamentul ar trebui să fie consultat în mod corespunzător cu privire la aceste rapoarte înainte de discuţiile din Consiliul European;
31. solicită informaţii suplimentare cu privire la consecinţele pe care mecanismul european de stabilizare financiară convenit de Consiliul extraordinar ECOFIN din 9-10 mai 2010 le va avea asupra bugetului UE;
32.
CFM: subliniază importanţa revizuirii actualului cadru financiar multianual (CFM) în vederea alinierii la concluziile Consiliului European din 15-16 decembrie 2005 şi a armonizării cu cerinţele Tratatului de la Lisabona, pentru a putea finanţa iniţiativele prezentate în strategia UE 2020, precum şi alte iniţiative şi angajamente politice asumate în cadrul actualului şi viitorului CFM;
33. salută, în principiu, orientarea generală a proiectului de buget 2011, dar este preocupat de marjele mici de la diferite rubrici şi de faptul că acest proiect nu reflectă suficient actualele provocări sociale şi economice implicate de obiectivul de a transforma Uniunea într-o economie, inteligentă, durabilă, inclusivă şi bazată pe cunoaştere;
34 subliniază că, din punct de vedere bugetar, este imposibil să se identifice cu claritate implicaţiile financiare ale strategiei UE 2020 asupra liniilor bugetare exacte vizate de noile iniţiative emblematice; îşi exprimă totuşi angajamentul de a depune eforturi în această direcţie deja în cadrul bugetului 2011 pentru a asigura în această etapă finanţarea adecvată a strategiei UE 2020;
35. încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului European şi Comisiei.
