A7-0324/2011
4.10.2011
RAPORT
referitor la procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile
(2011/2085(INI))
Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor
Raportoare:
Małgorzata Handzlik
PE 467.251v01-00
CUPRINS
PROPUNERE DE REZOLUȚIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN......................................3
EXPUNERE DE MOTIVE ........................................................................................................10
AVIZ al Comisiei pentru ocuparea forȚei de muncă Și afaceri sociale 13
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE.....................................................................16
PROPUNERE DE REZOLUȚIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN
referitoare la procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile
( 2011/2085(INI) )
Parlamentul European,
– având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană,
– având în vedere articolele 9, 49 și 56 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
– având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către o mai bună funcționare a pieței unice a serviciilor – pornind de la rezultatele procesului de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile” ( COM(2011)0020 ) și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei privind procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile ( SEC(2011)0102 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei referitoare la „Actul privind piața unică.
Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii” ( COM(2011)0206 ),
– având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Către un Act privind piața unică” ( COM(2010)0608 ),
– având în vedere Concluziile Consiliului din 10 martie 2011 privind o mai bună funcționare a pieței unice a serviciilor – procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile,
– având în vedere Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne
JO L 376, 27.12.2006, p.
36. ,
– având în vedere Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale
JO L 255, 30.9.2005, p.
22. ,
– având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la guvernanță și parteneriat în cadrul pieței unice
Texte adoptate, P7_TA(2011)0144 . ,
– având în vedere Rezoluția sa din 15 februarie 2011 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2006/123/CE privind serviciile
Texte adoptate, P7_TA(2011)0051 . ,
– având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,
– având în vedere raportul Comisiei pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor şi avizul Comisiei pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale ( A7-0324/2011 )
A. întrucât serviciile reprezintă în continuare numai aproximativ o cincime din comerțul interior total al UE, dar mai mult de două treimi din PIB-ul și din locurile de muncă din UE;
B. întrucât activitățile reglementate de Directiva privind serviciile reprezintă 40 % din PIB-ul și din locurile de muncă din UE și, totodată, sunt una dintre cele mai importante surse de creștere economică și de creare de locuri de muncă, neutilizate de către UE, întrucât vânzarea serviciilor pe piața internă întâmpină încă multe obstacole;
C. întrucât serviciile reprezintă motorul economiilor statelor membre datorită creării de locuri de muncă, a creșterii și a inovației, și întrucât o piață unică a serviciilor funcțională și integrată este cu atât mai mult necesară în contextul crizei economice și financiare actuale, ca o condiție pentru redresare;
D. întrucât Directiva privind serviciile reprezintă o pârghie pentru generarea creșterii în Uniunea Europeană și întrucât punerea sa în aplicare integrală și corectă este inclusă în cadrul Strategiei Europa 2020 și al Actului privind piața unică;
E. întrucât deși transpunerea corectă și la timp a Directivei privind serviciile reprezintă o provocare pentru administrațiile statelor membre, aceasta este necesară, întrucât reprezintă, de asemenea, o bază solidă pentru dezvoltarea cooperării administrative între statele membre;
F. întrucât aproximativ 34 000 de cerințe au fost notificate Comisiei Europene în contextul procesului de examinare,
I. Introducere
1. salută Comunicarea Comisiei privind procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile și recunoaște munca deosebită depusă de Comisie și, mai ales, de administrațiile naționale ale statelor membre, inclusiv administrațiile locale și regionale;
2. subliniază faptul că o piață unică a serviciilor funcțională este o condiție preliminară pentru generarea creșterii, a ocupării decente a forței de muncă și a inovației în Europa și pentru menținerea rolului competitiv pe care Europa îl joacă la nivel mondial;
3. constată că potențialul pieței unice a serviciilor nu este utilizat pe deplin, întrucât numai o mică parte a IMM-urilor furnizează servicii transfrontaliere, mai ales din cauza restricțiilor de pe piață existente în statele membre;
4. consideră că prioritatea de prim ordin pentru crearea unui piețe unice a serviciilor o reprezintă punerea în aplicare integrală și completă a Directivei privind serviciile în toate statele membre și înființarea de ghișee unice pe deplin operaționale;
5. solicită, prin urmare, să se cerceteze dacă ghișeele unice ar putea oferi informații și în limba engleză pentru prestatorii și beneficiarii de servicii din alte state membre și dacă prestatorii de servicii și beneficiarii ar putea folosi o semnătură electronică;
6. subliniază faptul că exercițiul evaluării reciproce a permis evaluarea pieței interne a serviciilor ulterior punerii în aplicare a directivei, în special prin raportare la cerințele articolelor 9, 15 și 16;
II.
Experiențele privind procesul de evaluare reciprocă
7. menționează caracterul vag al articolului 39 din directivă în privința stabilirii obiectivelor precise ale procesului de evaluare reciprocă; remarcă faptul că au existat diferite percepții și așteptări în rândul părților interesate, cu privire la scopurile și rezultatele acestuia;
8. atrage atenția asupra faptului că evaluarea reciprocă a fost organizată după expirarea termenului-limită de transpunere a dispozițiilor Directivei privind serviciile; subliniază că punerea în aplicare a Directivei privind serviciile nu ar trebui să fie confundată cu exercițiul evaluării reciproce;
9. regretă întârzierile în punerea în aplicare a Directivei privind serviciile în anumite state membre și consideră că acestea au avut un impact asupra procesului de evaluare reciprocă;
10. consideră că, deși execuția la timp a procesului de evaluare reciprocă a fost o provocare, aceasta a ajutat la menținerea ritmului după punerea în aplicare a directivei;
11. consideră că procesul de evaluare reciprocă s-a dovedit un exercițiu util prin aceea că a permis o mai bună înțelegere de către Comisie și statele membre a obstacolelor care subzistă și a situației din fiecare stat membru; menționează că procesul a dat posibilitatea statelor membre să primească feedback cu privire la opțiunile de politică ale acestora și a facilitat promovarea bunelor practici și o mai bună transparență a rezultatelor implementării;
12. invită statele membre și Comisia să deschidă un dialog privind obstacolele legitime și nelegitime;
13. consideră că procesul de evaluare reciprocă a fost esențial în clarificarea anumitor situații neclare care persistă în ceea ce privește prestarea de servicii atât la nivel național, cât și la nivel transfrontalier, cum ar fi recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale și obligațiile privind asigurarea impuse prestatorilor de servicii transfrontaliere; în cele din urmă, subliniază faptul că acest proces a contribuit la evaluarea gradului în care măsurile de punere în aplicare adoptate în fiecare stat membru respectă spiritul Directivei privind serviciile;
14. subliniază „discuțiile de grup” ca fiind elementul esențial al evaluării reciproce; salută spiritul cooperării și al încrederii reciproce care a predominat pe parcursul discuțiilor;
15. consideră că exercițiul evaluării reciproce a contribuit la dezvoltarea unui „spirit european” în rândul administrațiilor naționale și a permis administrațiilor statelor membre să se cunoască mai bine; solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că experiența și cunoștințele dobândite în cadrul evaluării reciproce sunt menținute și utilizate pentru îmbunătățirea pieței unice a serviciilor;
16. remarcă faptul că implicarea părților interesate în procesul evaluării reciproce a fost limitată; recunoaște că un anumit grad de confidențialitate a fost o condiție importantă pentru a genera încredere reciprocă între statele membre; cu toate acestea, regretă faptul că părților interesate nu le-a fost furnizat cu regularitate un feedback privind desfășurarea procesului;
17. este conștient de costurile administrative legate de evaluarea reciprocă, în special în statele membre în care autoritățile administrative de la nivel regional au fost implicate în acest proces;
III.
Rezultate și activități subsecvente pentru îmbunătățirea funcționării pieței interne a serviciilor
18. consideră că procesul de evaluare reciprocă din cadrul Directivei privind serviciile reprezintă un instrument important pentru identificarea viitoarelor inițiative menite să îmbunătățească funcționarea pieței interne a serviciilor; salută faptul că Comisia propune un set de acțiuni pentru a valorifica avântul dobândit pe parcursul etapelor de punere în aplicare și de evaluare reciprocă;
19. îndeamnă Comisia să informeze Parlamentul constant cu privire la progresele și rezultatele dialogului desfășurat cu statele membre cu privire la punerea în aplicare a Directivei privind serviciile; invită Comisia să ia măsuri executorii suplimentare atunci când consideră necesar;
20. așteaptă cu interes evaluarea economică anunțată a punerii în aplicare a Directivei privind serviciile și a impactului acesteia asupra funcționării pieței serviciilor; speră ca această evaluare să permită măsurarea impactului real al directivei din punctul de vedere al activității economice și al ocupării forței de muncă; solicită Comisiei să asigure o transparență maximă în realizarea acestei evaluări și invită Comisia să prezinte Parlamentului constatările sale imediat ce acestea vor fi disponibile;
21. salută inițiativa privind testul de performanță al pieței interne și speră că acest exercițiu va îmbunătăți în mod semnificativ înțelegerea practică a modului în care sunt aplicate și interacționează pe teren diferite acte legislative ale UE; consideră că exercițiul testului de performanță ar trebui să fie realizat ținând seama de perspectiva utilizatorilor pieței unice;
22. invită Comisia să implice îndeaproape Parlamentul European în inițiativa privind „testul de performanță”;
23. solicită să fie eliminate obstacolele încă existente legate de reglementare, cum ar fi normele privind activitățile rezervate, obligațiile de asigurare, cerințele privind forma juridică și proprietatea asupra capitalului; solicită Comisiei să ia măsuri vizând cerințele nejustificate sau disproporționate, care ar trebui să fie eliminate pentru a putea garanta buna funcționare a pieței unice;
24. deplânge faptul că nu s-au luat la timp măsuri în domenii în care problemele erau demult cunoscute;
25. regretă faptul că Comisia nu a stabilit criterii pentru a alege tipuri specifice de cerințe pentru acțiuni direcționate; invită Comisia să clarifice motivele pentru care celelalte tipuri de cerințe menționate la articolul 15 din Directiva privind serviciile, cum ar fi numărul minim de angajați, tarife fixe minime sau maxime, au fost considerate mai puțin importante decât cele subliniate în comunicarea acesteia;
26. invită Comisia să colecteze și să prezinte date care să cuantifice impactul numeroaselor cerințe care subzistă și care, în cazul în care ar fi eliminate, ar îmbunătăți funcționarea pieței unice a serviciilor; invită Comisia să își ordoneze acțiunile specifice de eliminare a cerințelor a căror suprimare ar permite cel mai înalt nivel de valoare adăugată funcționării pieței unice a serviciilor, respectând pe deplin dispozițiile articolului 1 din Directiva privind serviciile; în plus, invită Comisia să își concentreze acțiunea asupra sectoarelor și profesiilor cu un potențial ridicat de creștere pentru furnizarea de servicii transfrontaliere;
27. îndeamnă Comisia să continue și să consolideze cooperarea cu fiecare stat membru, ca Directiva privind serviciile să fie transpusă corect în legislația națională și să fie pusă integral în aplicare în toate statele membre;
28. consideră că numeroase bariere naționale continuă să existe, încetinind în special creșterea în domeniul serviciilor între întreprinderi; invită statele membre să se asigure că noile cerințe și cele care subzistă sunt nediscriminatorii, necesare și proporționate; invită Comisia să se implice mai activ împreună cu statele membre pentru a monitoriza îndeaproape și pentru a asigura notificarea corespunzătoare cu privire la măsurile legislative naționale relevante, referitoare la punerea în aplicare a articolului 15 din Directiva privind serviciile;
29. îndeamnă Comisia și statele membre să coopereze îndeaproape pentru aplicarea corectă în statele membre a clauzei libertății de a presta servicii, prevăzute la articolul 16 din Directiva privind serviciile; invită Comisia să realizeze o evaluare cuprinzătoare a situației actuale privind prestarea de servicii transfrontaliere în cadrul UE, inclusiv motivele care explică rata de creștere moderată din acest sector, precum și o prezentare detaliată a eficacității statelor membre în punerea în aplicare a prevederilor articolului 16 din Directiva privind serviciile;
30. subliniază necesitatea de a asigura o punere în aplicare coerentă a diferitelor acte legislative de importanță majoră pentru activitățile privind serviciile;
31. îndeamnă statele membre să asigure o punere în aplicare completă și adecvată a dispozițiilor din Directiva privind serviciile care nu au fost incluse în procesul de evaluare reciprocă, cum ar fi ghișeele unice și invită Comisia să asigure o aplicare strictă a dispozițiilor relevante;
32. invită Comisia să acorde atenția cuvenită verificării și evaluării periodice a funcționării ghișeelor unice din statele membre, care joacă un rol esențial în furnizarea informațiilor necesare către prestatorii de servicii într-o manieră actualizată și ușor de utilizat;
33. subliniază rolul important pe care îl joacă mecanismele alternative de soluționare a litigiilor și instrumentele de soluționare a diferendelor, cum ar fi SOLVIT, în garantarea faptului că furnizorii de servicii, în special IMM-urile, pot beneficia pe deplin de drepturile ce le revin pe piața unică; salută anunțul Comisiei cu privire la faptul că va evalua eficacitatea acestor instrumente și va raporta cu privire la necesitatea unor noi inițiative specifice;
34. împărtășește punctul de vedere al Comisiei, potrivit căruia furnizorii de servicii, dar și destinatarii acestora, ar trebui ajutați să își exercite drepturile și recomandă să se pornească de la instrumentele actuale, precum SOLVIT;
IV.
Procesul de evaluare reciprocă utilizat ca instrument
35. își reiterează sprijinul pentru utilizarea evaluării reciproce în alte domenii de acțiune, acolo unde este cazul; consideră că evaluarea reciprocă s-a dovedit a fi inovatoare și utilă și ar trebui considerată drept un instrument de îmbunătățire a funcționării pieței unice;
36. propune, așadar, o evaluare reciprocă „lejeră” și, după caz, utilizarea acesteia în vederea evaluării reciproce a politicilor din directivele de natură „orizontală” în cazul cărora statele membre au păstrat o marjă largă de apreciere, pentru ca astfel să se obțină o legislație mai omogenă și toleranță reciprocă între statele membre și să se evite fenomenul de „supralegiferare”;
37. recomandă ca evaluarea reciprocă să fie utilizată ca un „instrument flexibil”, de la caz la caz; sugerează ca acest instrument să fie propus în mod specific pentru anumite directive de natură „orizontală”, care necesită numeroase măsuri de transpunere și prevăd o marjă largă de apreciere pentru statele membre; în plus, sugerează o utilizare specifică a evaluării reciproce, prin care doar dispozițiile-cheie ale unei directive să facă obiectul procedurii;
38. totuși, invită Comisia să definească în mod clar obiectivele și rezultatele evaluării reciproce înainte de a propune evaluarea reciprocă a altor directive pentru a asigura că procesul nu impune sarcini inutile autorităților de evaluare;
39. apreciază că „discuțiile de grup” ar trebui să rămână elementul central al procesului de evaluare reciprocă; consideră că un număr limitat, dar bine orientat de experți participanți la discuțiile de grup aduce eficiență și creează condiții pentru obținerea de rezultate; consideră că evaluarea reciprocă ar trebui să fie dezvoltată în continuare ca o procedură pentru schimbul de bune practici și de experiențe în materie de elaborare a politicilor între statele membre și consideră că rolul Comisiei ar putea fi clarificat în ceea ce privește furnizarea de orientări și conducerea procesului, în special în timpul acestor discuții de grup; consideră că așteptările statelor membre și potențialul impact asupra pieței unice ar trebui să se reflecte întotdeauna în componența grupului;
40. solicită Comisiei să sporească transparența prin informarea Parlamentului European cu privire la conținutul și progresul discuțiilor dintre statele membre și prin prezentarea cu regularitate de rapoarte pe parcursul diferitelor etape ale evaluării reciproce pentru ca toate părțile interesate să primească informații actualizate; invită Comisia să facă publice principalele concluzii ale reuniunilor de grup și ale ședințelor plenare;
41. atrage atenția că tabelele de corespondență și evaluarea reciprocă au scopuri diferite și, prin urmare, ar trebui să fie privite ca instrumente de politică separate, și nu interșanjabile și că tabelele de corespondență sunt, așadar, indispensabile pentru transpunerea legislației europene;
42. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.
EXPUNERE DE MOTIVE
OBIECTIVUL RAPORTULUI
Prezentul raport analizează experiențele evaluării reciproce în cadrul Directivei privind serviciile și furnizează sprijinul general, dar condiționat, pentru aplicarea acestei metode în alte domenii de acțiune.
De asemenea, prezentul raport indică rezultatele și activitățile subsecvente ale evaluării reciproce în vederea unei mai bune funcționări a pieței interne a serviciilor și sprijină acțiunile propuse de Comisie.
CONTEXT
Directiva privind serviciile a fost adoptată în 2006 și rămâne un instrument esențial pentru crearea unei piețe unice a serviciilor pe deplin operaționale.
Statele membre au depus eforturi substanțiale în vederea punerii în aplicare a acesteia.
Cu toate acestea, ar trebui intensificate eforturile pentru punerea în aplicare integrală și corectă a Directivei privind serviciile și pentru înființarea de ghișee unice pe deplin operaționale.
Procesul de evaluare reciprocă a fost prevăzut la articolul 39 din Directiva privind serviciile.
Acesta reprezintă un instrument nou, utilizat pentru prima dată în legislația UE.
Scopul său principal, în cadrul Directivei privind serviciile, a fost evaluarea stării pieței interne a serviciilor, ulterior punerii în aplicare a directivei.
Procesul de evaluare reciprocă nu a acoperit toate dispozițiile directivei, dar s-a concentrat asupra tipurilor specifice de cerințe pentru care directiva nu a prevăzut interdicții și a lăsat statelor membre o anumită marjă de apreciere.
Evaluarea reciprocă s-a concentrat asupra unei serii de cerințe legale care sunt, în mod tipic, impuse furnizorilor de servicii și care privesc:
1. înființarea de întreprinderi;
2. prestarea transfrontalieră de servicii.
Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile oferă o imagine de ansamblu asupra activității întreprinse de statele membre.
De asemenea, acesta lămurește într-o anumită măsură abordările aplicate și opțiunile de politică ale statelor membre atunci când evaluează anumite cerințe.
În plus, acesta cuprinde o primă evaluare detaliată a punerii în aplicare a dispozițiilor Directivei privind serviciile (în special, cu privire la articolele 9, 15 și 16).
EXPERIENȚE PRIVIND PROCESUL DE EVALUARE RECIPROCĂ
Ar trebui să se menționeze faptul că articolul 39 din Directiva privind serviciile rămâne vag în privința obiectivelor precise ale evaluării reciproce.
Această lipsă de precizie a avut drept rezultat așteptări și percepții diferite în rândul părților interesate, dar și al factorilor de decizie.
Confuzia obișnuită este aceea de a asocia evaluarea reciprocă și activitatea de punere în aplicare și de transpunere a Directivei privind serviciile.
Prin urmare, raportoarea consideră că este necesar să sublinieze faptul că evaluarea reciprocă a avut loc ulterior punerii în aplicare.
Această ordine pare să fie justificată dacă se ia în considerare faptul că, pe parcursul evaluării reciproce, statele membre au discutat schimbările în cadrul de reglementare al acestora și cerințele menținute, eliminate sau modificate, ca urmare a punerii în aplicare a Directivei privind serviciile.
Astfel, discuțiile au permis o mai bună înțelegere a situației din fiecare stat membru și a obstacolelor rămase după punerea în aplicare a Directivei privind serviciile.
Acest lucru ar trebui să fie perceput ca o contribuție importantă la o mai bună evaluare a stării actuale a pieței unice a serviciilor.
Cu toate acestea, întârzierile în punerea în aplicare a Directivei privind serviciile au constituit o provocare pentru procesul de evaluare reciprocă, întrucât au făcut ca discuțiile să fie mai dificile, în special pentru acele state membre unde transpunerea nu a fost finalizată.
Atunci când s-a lucrat la evaluarea reciprocă, statele membre au fost împărțite în 6 grupuri, fiecare grup cuprinzând câte 5 țări.
Alcătuirea „grupurilor” a fost propusă de Comisie, ținând seama de aspectul lingvistic, de nivelurile comerțului și de proximitatea geografică.
Nu toate statele membre au fost mulțumite de repartizarea făcută.
Discuțiile în cadrul grupului au fost considerate un element de bază al evaluării reciproce.
Raportoarea speră că această experiență a implicării directe a administrațiilor naționale și „spiritul european” creat vor fi utilizate în continuare pentru piața unică a serviciilor.
Cu toate acestea, evaluarea reciprocă a dat naștere unor întrebări privind transparența procesului și necesitatea de a implica părțile interesate în procesul care le afectează în mod direct sau măsura în care acest lucru ar trebui realizat.
Raportoarea consideră că, pentru eficiența procesului, este necesar un anumit grad de confidențialitate, dar că raportările privind progresele ar fi trebuit să fie puse la dispoziția părților interesate.
REZULTATE ȘI ACTIVITĂȚI SUBSECVENTE PENTRU ÎMBUNĂTĂȚIREA FUNCȚIONĂRII PIEȚEI INTERNE A SERVICIILOR
Comunicarea Comisiei „Către o mai bună funcționare a pieței unice a serviciilor – pornind de la rezultatele procesului de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile” face uz de constatările evaluării reciproce pentru a prezenta pașii de urmat în continuare pentru a beneficia pe deplin de piața unică a serviciilor.
Raportoarea sprijină acțiunile direcționate propuse de Comisie, dar consideră, cu toate acestea, că respectivele acțiuni ar trebui să se concentreze asupra măsurilor care vor aduce o valoare adăugată maximă funcționării pieței unice.
Transpunerea integrală și corectă a Directivei privind serviciile rămâne, fără nicio îndoială, o prioritate urgentă.
Reuniunile bilaterale dintre Comisie și statele membre referitoare la punerea în aplicare a Directivei privind serviciile au deja loc.
Raportoarea consideră că Parlamentul ar trebui să fie informat cu privire la progresele acestui dialog, iar Comisia nu ar trebui să ezite să ia măsuri executorii, atunci când consideră necesar.
Prima evaluare economică a punerii concrete în aplicare a directivei va fi, de asemenea, efectuată de Comisie.
Întrucât Parlamentul a solicitat deja o evaluare cuprinzătoare a Directivei privind serviciile în Rezoluția sa din 28 ianuarie 2011 privind punerea în aplicare a Directivei 2006/123/CE privind serviciile, raportoarea consideră că, de îndată ce sunt disponibile, concluziile acesteia ar trebui să fie puse la dispoziția Parlamentului.
De asemenea, Comisia propune efectuarea unor „teste de performanță” pentru a evalua modul în care diferitele acte legislative ale UE funcționează în practică și în care interacționează.
Activitățile rezervate, cerințele privind forma juridică și proprietatea asupra capitalului, precum și cerințele privind asigurarea vor fi, de asemenea, supuse unei analize aprofundate, întrucât au fost identificate ca prezentând în continuare obstacole pentru întreprinderi și cetățeni.
Libertatea de a presta servicii prevăzută la articolul 16 din Directiva privind serviciile este una dintre dispozițiile principale ale Directivei privind serviciile.
Rezultatele evaluării reciproce arată că cerințele aplicate serviciilor transfrontaliere încă sunt considerate o problemă gravă.
Statele membre și Comisia ar trebui să lucreze în continuare pentru a asigura aplicarea sa corectă.
În conformitate cu dispozițiile articolului 16 alineatul (4) din directivă, raportul privind aplicarea clauzei libertății de a presta servicii ar trebui să fie disponibil până la sfârșitul anului 2011.
Parlamentul așteaptă acest raport pentru a înțelege mai bine problemele întâmpinate în furnizarea transfrontalieră de servicii.
EVALUAREA RECIPROCĂ UTILIZATĂ CA INSTRUMENT
Aprecierea generală a evaluării reciproce ca instrument de politică este pozitivă.
Raportoarea consideră că experiențele și rezultatele evaluării reciproce sunt utile și valoroase și, prin urmare, propune extinderea utilizării acesteia la alte domenii de acțiune.
Cu toate acestea, decizia privind aplicarea evaluării reciproce la alte directive ale UE ar trebui să fie echilibrată și ar trebui realizată pe bază individuală, fiind condiționată de următoarele:
· procesul ar trebui să fie limitat la directiva-cadru, care conferă statelor membre o anumită marjă de apreciere;
· evaluarea reciprocă ar trebui să acopere doar dispozițiile-cheie, evitând situațiile în care numeroase dispoziții fac obiectul procedurii și generează sarcini birocratice inutile pentru administrațiile statelor membre.
Raportoarea consideră că „discuțiile de grup” ar trebui să fie utilizate în continuare în procesul de evaluare reciprocă.
Cu toate acestea, alcătuirea grupurilor ar trebui să fie discutată mai aprofundat cu statele membre, luând în considerare așteptările acestora și, în special, impactul asupra pieței unice.
Raportoarea consideră, de asemenea, că transparența procesului ar trebui îmbunătățită.
Un anumit grad de confidențialitate pare a fi necesar pentru a încuraja discuțiile dintre administrațiile statelor membre însă ar trebui să fie disponibile rapoarte periodice pentru părțile interesate.
<Date> 13.9.2011
AVIZ al Comisiei pentru ocuparea forȚei de muncă Și afaceri sociale
destinat Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor
referitor la procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile
( 2011/2085(INI) )
Raportor pentru aviz: Frank Engel
SUGESTII
Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale recomandă Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
A. întrucât serviciile reprezintă aproximativ 75 % din PIB-ul UE și 70 % din totalul locurilor de muncă din UE și, deși serviciile reglementate de Directiva privind serviciile reprezintă 45 % din PIB-ul UE și 43 % din locurile de muncă din UE, comerțul intracomunitar cu servicii reprezintă doar 5 % din PIB și doar 8 % din IMM-uri au activități transfrontaliere,
1. ia act de rezultatele evaluării și salută planurile viitoare schițate de Comisie; solicită să fie eliminate obstacolele încă existente legate de reglementare, cum ar fi normele privind activitățile rezervate, obligațiile de asigurare, cerințele privind forma juridică și proprietatea asupra capitalului; solicită Comisiei să ia măsuri vizând cerințele nejustificate sau disproporționate, care ar trebui să fie eliminate pentru a putea garanta buna funcționare a pieței unice;
2. având în vedere că serviciile au stat la baza tuturor locurilor de muncă noi create în UE în ultimii ani, consideră că potențialul pieței unice nu a fost încă pe deplin exploatat și că Directiva privind serviciile reprezintă un instrument important pentru valorificarea mai extinsă a acestui potențial de creștere economică și locuri de muncă durabile și favorabile incluziunii sociale;
3. subliniază că, din cauza crizei, piața forței de muncă din UE ar putea rămâne fragmentată pe termen lung și că e nevoie de mai multă determinare politică și de măsuri ferme pentru a dezvolta în continuare sectorul european al serviciilor, pentru a intensifica comerțul cu servicii și pentru a promova mai intens libertatea de a presta servicii transfrontaliere;
4. invită Comisia să acorde, în scopul creării unei piețe unice a serviciilor eficiente și pe deplin funcționale, atenția cuvenită verificării și evaluării periodice a funcționării ghișeelor unice din statele membre, care joacă un rol esențial în furnizarea informațiilor necesare către prestatorii de servicii într-o manieră actualizată și ușor de utilizat;
5. subliniază faptul că anumite servicii nu au fost incluse în domeniul de aplicare al Directivei privind serviciile ca urmare a caracterului lor specific și că ar putea fi nevoie să fie adoptate eventual la nivelul UE acte legislative sectoriale, asigurându-se, în același timp, respectarea principiilor proporționalității și subsidiarității;
6. subliniază că poate fi necesar să se consolideze eventual asistența reciprocă și schimbul de informații dintre statele membre cu privire la controalele, inspecțiile și anchetele pe care le desfășoară legate de furnizorii de servicii stabiliți pe teritoriile lor și care își desfășoară activitățile în mod ilegal, în scopul protejării cetățenilor și lucrătorilor UE de furnizorii de servicii care aduc prejudicii majore sănătății, siguranței sau mediului lor;
7. amintește faptul că Actul privind piața unică prevede angajamentul de a propune în 2011 o serie de măsuri menite să îmbunătățească funcționarea pieței unice a serviciilor; salută măsurile propuse în Actul privind piața unică prin care se abordează condițiile de muncă ale lucrătorilor care prestează servicii în UE, în special cele referitoare la lucrătorii detașați; subliniază nevoia ca piața unică europeană să se întemeieze pe norme economice și sociale solide, menite să asigure un mediu concurențial echitabil;
8. consideră că, în vederea punerii în aplicare a Strategiei Europa 2020 și a Actului privind piața unică, trebuie soluționate, pe lângă Directiva privind serviciile, aspectele complementare legate de mobilitatea furnizorilor de servicii și a lucrătorilor; solicită, așadar, Comisiei, să ia în considerare, ca parte a „testului de performanță” privind funcționarea pieței unice a serviciilor, și alte instrumente ale UE pe lângă Directiva privind serviciile, mai ales în ceea ce privește recunoașterea calificărilor profesionale, transferabilitatea drepturilor la pensie, clarificarea interpretării și punerea în aplicare a normelor privind detașarea lucrătorilor și anumite dispoziții referitoare la asigurările sociale și la dreptul muncii, protejând totodată, în toate cazurile, dreptul lucrătorilor la pensie și prestațiile de pensie;
9. subliniază că întreprinderile mici și mijlocii specializate în furnizarea de servicii, care reprezintă factori-cheie pentru ocuparea forței de muncă și integrarea socială, sunt afectate cel mai puternic de cerințe nejustificare sau disproporționate; subliniază rolul important pe care îl joacă mecanismele alternative de soluționare a litigiilor, cum ar fi SOLVIT, în garantarea faptului că furnizorii de servicii, în special IMM-urile, pot beneficia pe deplin de drepturile ce le revin pe piața unică; salută anunțul Comisiei cu privire la faptul că va evalua eficacitatea acestor instrumente și va raporta cu privire la necesitatea unor noi inițiative specifice.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
12.9.2011
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
38
3
Membri titulari prezenți la votul final
Regina Bastos, Edit Bauer, Jean-Luc Bennahmias, Mara Bizzotto, Philippe Boulland, Milan Cabrnoch, David Casa, Alejandro Cercas, Sergio Gaetano Cofferati, Tadeusz Cymański, Frédéric Daerden, Proinsias De Rossa, Sari Essayah, Richard Falbr, Ilda Figueiredo, Thomas Händel, Marian Harkin, Liisa Jaakonsaari, Danuta Jazłowiecka, Martin Kastler, Olle Ludvigsson, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Elisabeth Morin-Chartier, Siiri Oviir, Rovana Plumb, Konstantinos Poupakis, Sylvana Rapti, Licia Ronzulli, Elisabeth Schroedter, Joanna Katarzyna Skrzydlewska, Jutta Steinruck, Traian Ungureanu
Membri supleanți prezenți la votul final
Georges Bach, Raffaele Baldassarre, Jürgen Creutzmann, Kinga Göncz, Evelyn Regner, Csaba Sógor, Cecilia Wikström
Membri supleanți (articolul 187 alineatul (2)) prezenți la votul final
Emma McClarkin
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
26.9.2011
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
30
5
1
Membri titulari prezenți la votul final
Pablo Arias Echeverría, Adam Bielan, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Jürgen Creutzmann, Cornelis de Jong, Evelyne Gebhardt, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Philippe Juvin, Sandra Kalniete, Edvard Kožušník, Kurt Lechner, Toine Manders, Phil Prendergast, Mitro Repo, Heide Rühle, Matteo Salvini, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Emilie Turunen, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Membri supleanți prezenți la votul final
Pascal Canfin, Frank Engel, Marielle Gallo, Anna Hedh, María Irigoyen Pérez, Othmar Karas, Constance Le Grip, Antonyia Parvanova, Sylvana Rapti, Olle Schmidt, Kyriacos Triantaphyllides, Anja Weisgerber
