Răspuns comun dat de dl Potočnik în numele Comisiei
Întrebări scrise : E-8405/10 , E-8454/10 , E-8647/10 , P-9667/10 , E-8466/10 , E-8591/10 , E-8613/10 , E-9473/10 , E-8659/10 , E-8625/10 , P-8922/10 , E-8853/10 , E-8728/10 , E-8860/10 , E-8535/10 , E-8577/10 , E-8600/10 , E-9063/10 , E-9395/10 , P-8720/10 , E-8710/10 , E-9002/10 , P-9462/10
(14 decembrie 2010)
Din cauza numărului mare de întrebări privind accidentul industrial de la întreprinderea de producere a aluminiului operată de MAL Zrt. din Ajka, Ungaria, Comisia prezintă în acest document răspunsurile la mai multe întrebări scrise.
În primul rând, Comisia dorește să își exprime profunda compasiune față de familiile victimelor accidentului.
Întrebări referitoare la răspunsul la criză
Intervențiile în cazuri de urgență și asigurarea securității cetățenilor sunt de competența statelor membre.
Ministerul ungar al Afacerilor Interne a coordonat reacția promptă la situația de urgență și a depus mari eforturi în încercarea de a limita impactul asupra Dunării și țărilor învecinate.
În astfel de cazuri, Comisia poate, la solicitarea statelor membre afectate, să faciliteze acordarea de asistență în caz de dezastru prin Mecanismul UE de protecție civilă prin intermediul Centrului de Monitorizare și Informare al Comisiei (CMI).
Ungaria a solicitat astfel de asistență la 7 octombrie 2010 și o echipă de cinci experți de înalt nivel în domeniul mediului, pusă la dispoziție de alte state membre și însoțită de un ofițer de legătură din partea Comisiei s-a aflat la fața locului în săptămâna începând cu 11 octombrie 2010.
Aceștia au furnizat Guvernului ungar o serie de recomandări care s-au concentrat asupra reducerii la minimum a răspândirii în continuare a noroiului roșu prin aer și apă, continuării evaluării a riscurilor pentru sănătatea umană și a reducerii acestora, evaluării riscurilor de producere a altor pagube, monitorizării mai stricte a mediului, remedierii și revitalizării acestuia.
În privința riscurilor de sănătate pentru populația care trăiește în zona afectată, autoritățile ungare iau măsuri de reducere a acestora.
Măsurile respective includ evaluarea riscurilor de sănătate, sensibilizarea populației în privința măsurilor potrivite de reducere a riscurilor care trebuie luate în mod individual, monitorizarea calității mediului în zonă, furnizarea de sprijin în ceea ce privește alte măsuri de precauție și măsuri sanitare.
Dat fiind faptul că s-a dat deja un răspuns rapid la situația de criză, va fi necesar ca atât Comisia, cât și autoritățile ungare să se concentreze asupra impactului pe termen lung al accidentului și să tragă concluziile care se cuvin din această situație.
În lunile următoare, Comisia va iniția discuțiile cu privire la învățămintele pentru Europa în urma acestei situații de urgență.
În ceea ce privește îmbunătățirea capacității de reacție la dezastre la nivel european, la 26 octombrie 2010, Comisia a prezentat propuneri de consolidare a capacității Uniunii de a răspunde la dezastre naturale sau provocate de om http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/10/1381&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en .
Întrebări referitoare la aplicabilitatea și gradul de adecvare al legislației UE în vigoare
La nivel european este deja în vigoare un cadru legislativ solid în domeniul mediului, care ar trebui să ajute la prevenirea unor accidente precum cel produs în Ungaria, inclusiv o legislație privind prevenirea și controlul integrat al poluării, precum și privind managementul deșeurilor din industria extractivă.
Pentru evaluarea completă a aplicabilității diferitelor dispoziții ale legislației UE în domeniul mediului este necesar să fie finalizată mai întâi analiza accidentului de la Kolontár.
Ca în cazul tuturor accidentelor de asemenea magnitudine, va trebui să tragem învățăminte din el, inclusiv în ceea ce privește nevoia de măsuri preventive mai consistente.
Acest accident demonstrează încă o dată că prețul prevenirii este întotdeauna mult mai scăzut decât cel al reparării pagubelor produse proprietății și mediului.
Mai mult, eficacitatea legislației UE, inclusiv controalele și inspecțiile de securitate, depind de implementarea și aplicarea acesteia în și de către statele membre.
În lumina celor expuse anterior, Comisia intenționează să adopte o Comunicare privind implementarea legislației din domeniul mediului, studiind în același timp oportunitatea unui mecanism de prevenire și remediere prin, de exemplu, inspecții mai stricte.
În prezent nu sunt disponibile informațiile complete cu privire la accident și la funcționarea uzinei care sunt necesare pentru a trage învățămintele cuvenite din acest dezastru.
Așadar, Comisia nu a ajuns încă la o concluzie cu privire la necesitatea unor noi măsuri legislative în domeniul mediului, ca urmare a acestui accident.
Întrebări privind instrumentele financiare
În mod normal, accidentele industriale nu sunt acoperite de Fondul de solidaritate al UE.
Fondul furnizează asistență în principal în caz de dezastre naturale și atunci când pagubele depășesc 0,6 % din produsul național brut.
În orice caz, Fondul de solidaritate nu intervine în cazurile în care pagubele pot fi acoperite din asigurare și nici dacă răspunderea revine unui terț.
Accidentele industriale intră în domeniul de aplicare al Directivei privind răspunderea în domeniul protecției mediului, care aplică principiul „poluatorul plătește”.
Comisia va reexamina opțiunea introducerii obligativității unei garanții financiare armonizate și, în acest scop, va examina dacă plafoanele financiare stabilite pentru instrumentele de garantare financiară existente sunt suficiente din perspectiva unor eventuale accidente majore care implică părți responsabile cu o capacitate financiară limitată.
Din informațiile de care dispune Comisia, este de reținut că Ungaria a decis în 2007 să introducă garanția financiară obligatorie în temeiul Directivei privind răspunderea în domeniul protecției mediului până în 2011, o decizie care nu a intrat oficial în vigoare, iar noul guvernul ungar nu și-a asumat niciun angajament în privința acesteia.
Se pune întrebarea dacă garanția financiară singură, fără alte contribuții, poate permite operatorului responsabil să suporte integral costurile în cazul unui asemenea accident major care afectează o zonă extinsă.
În ceea ce privește finanțarea măsurilor de reconstrucție și remediere, în cadrul programelor existente de politică regională și de dezvoltare rurală, se pot aloca resurse pentru astfel de acțiuni (de exemplu pentru reconstrucția școlilor, spitalelor, podurilor drumurilor distruse, restabilirea producției agricole și refacerea potențialului forestier), precum și pentru monitorizare.
Tipul exact de acțiune va depinde de ceea ce propun autoritățile ungare.
Comisia este pregătită și dispusă să discute acțiunile posibile cu autoritățile ungare pentru a se asigura că resursele se utilizează într-un mod cât mai eficient posibil în perioada de după dezastru.
Dacă acest lucru se justifică în mod corespunzător, la solicitarea autorităților ungare, pot fi revizuite atât programul de dezvoltare rurală, cât și cel privind fondurile structurale.
Întrebări privitoare la compoziția și clasificarea noroiului roșu și la efectele acestuia asupra ecosistemului
Informațiile disponibile sugerează că impactul acut ale accidentului s-a datorat cantității foarte mari și caracterului alcalin pronunțat al nămolului scurs.
Dacă acest lucru se confirmă, este probabil ca efectele pe termen lung asupra mediului să fie limitate și reduse la un teritoriu restrâns.
Se pare că nu s-a produs o contaminare semnificativă a Dunării.
Conform legislației UE privind deșeurile, noroiul roșu este considerat periculos atunci când conține „substanțe periculoase provenite de la prelucrarea fizică și chimică a minereurilor metalifere”.
Comisia este în strânsă legătură cu autoritățile ungare și așteaptă să primească informații precise cu privire la compoziția noroiului roșu, ceea ce va permite clasificarea corespunzătoare a deșeurilor.
Totodată, aceste informații vor fi folosite pentru determinarea efectelor pe termen lung asupra solului, apelor subterane și a ecosistemului.
Noroiul roșu ar putea fi prezent în aer și ar putea provoca probleme respiratorii, ceea ce reprezintă o caracteristică obișnuită a particulelor fine.
De aceea, autoritățile ungare trebuie să ia, cât mai rapid posibil, toate măsurile de remediere care pot evita uscarea noroiului roșu și prezența în aer a acestuia.
Patru situri Natura 2000 au fost afectate de această deversare.
În plus, deversarea a avut efecte locale semnificative asupra unui număr de specii acvatice, precum și asupra tipurilor de habitat acvatic și aluvial.
În prezent, se pare că deversarea nu a avut efecte negative semnificative asupra siturilor Natura 2000 situate de-a lungul Dunării, grație acțiunilor de confinare și măsurilor corective luate imediat, precum și diluării semnificative a poluantului alcalin produse la confluența râurilor.
Alte instalații de producere a aluminiului din Europa
Există nouă uzine de aluminiu care rafinează bauxită importată și/sau extrasă.
Cele nouă rafinării sunt situate în Franța, Germania, Grecia, Irlanda, Italia, România, Spania la care se adaugă rafinăria din Ajka, Ungaria.
