Sinteza şedinţei în plen, 15-18 ianuarie 2007, Strasbourg
2007-01-22 - 16:58
Parlamentul European i-a primit oficial pe noii deputaţi europeni din partea României şi Bulgariei
Luni, 15 ianuarie 2007, Parlamentul European i-a primit oficial, la Strasbourg, pe noii deputaţi europeni din partea României şi Bulgariei.
Cei 35 români şi 18 bulgari care au devenit membri ai Parlamentului European la 1 ianuarie 2007, când ţările lor s-au alăturat Uniunii Europene, au fost numiţi de parlamentele lor naţionale, iar mandatul lor va dura până la alegerile pentru Legislativul European, prevăzute să se desfăşoare în cele două ţări în 2007.
Discursul lui Josep Borrell la încheierea mandatului său
Preşedintele Parlamentului European, Josep Borrell, a prezentat, la 15 ianuarie, bilanţul activităţii sale, la încheierea mandatului.
El a trecut în revistă câteva realizări în ce priveşte Statutul deputaţilor, reformele interne, investiţii şi rolul Parlamentului în dosarele legislative-cheie.
Hans-Gert Poettering - noul Preşedinte al Parlamentului European
Deputatul european Hans-Gert Poettering a fost ales, la 16 ianuarie 2007, noul preşedinte al Parlamentului European, cu 450 voturi în favoarea sa.
Poettering a fost ales în prima rundă de vot.
Creştin-democratul german, în vârstă de 61 de ani, va conduce Parlamentul European timp de doi ani şi jumătate, până la următoarele alegeri europene din iunie 2009
Cei 14 vicepreşedinţi aleşi ai Parlamentului European
Noul preşedinte ales al Parlamentului European, Hans-Gert Poettering, a anunţat, la 16 ianuarie, numele celor 14 vicepreşedinţi ai instituţiei.
Numărul de candidaţi a fost acelaşi cu numărul de posturi, ca atare, preşedintele i-a declarat pe toţi cei 14 noi vicepreşedinţi aleşi prin aclamare.
A fost organizat un vot secret pentru stabilirea ordinii de precedenţă a vicepreşedinţilor.
Cei şase chestori aleşi ai Parlamentului European
Noul preşedinte ales al Parlamentului European, Hans-Gert Poettering, a anunţat, la 16 ianuarie, numele celor şase chestori ai instituţiei.
Numărul de candidaţi a fost acelaşi cu numărul de posturi, ca atare preşedintele i-a declarat pe toţi cei şase chestori aleşi prin aclamare.
Cei şase chestori sunt totodată membri ai Biroului.
Mandatul lor este de doi ani şi jumătate şi au, în cadrul Biroului, rol consultativ.
Cancelarul Angela Merkel a prezentat Parlamentului programul preşedinţiei germane a Uniunii
Cancelarul german, Angela Merkel, a rostit, în faţa Parlamentului, primul său discurs ca preşedinte în exerciţiu al Consiliului European.
Merkel a prezentat pe scurt programul preşedinţiei Germane a Uniunii, pentru următoarele şase luni, într-o dezbatere prezidată de preşedintele nou ales al Parlamentului, Hans-Gert Poettering.
Libia: Parlamentul European a respins condamnarea la moarte a asistentelor medicale bulgare
Parlamentul European a adoptat o rezoluţie comună cu 567 voturi pentru, unul împotrivă şi şapte abţineri, în care a condamnat judecarea şi condamnarea la moarte a cinci asistente medicale din Bulgaria şi a unui medic palestinian, pentru presupusa infectare a unor copii libieni cu virusul HIV.
Parlamentul pentru un angajament politic sporit în vederea asigurării siguranţei rutiere
Într-un raport elaborat ca răspuns la evaluarea de către Comisie a Programului European pentru Siguranţa în Traficul Rutier, Parlamentul European a solicitat un angajament politic sporit al Statelor Membre şi al instituţiilor europene pentru asigurarea siguranţei rutiere.
Obiectivul constă în reducerea numărului de accidente rutiere şi îmbunătăţirea condiţiilor de trafic, având în vedere că în continuare sunt înregistrate anual circa 40.000 accidente mortale.
Nici un acord între Parlament şi Consiliu în ce priveşte al treilea pachet legislativ privind căile ferate Europene
Parlamentul European a adoptat cele trei rapoarte constituind "cel de-al treilea pachet feroviar" vizând dezvoltarea căilor ferate comunitare, certificarea conducătorilor de locomotive şi drepturile şi obligaţiile pasagerilor din transportul feroviar internaţional.
Totuşi, având în vedere divergenţele între Parlament şi Consiliu, textul va fi probabil rediscutat în procedură de conciliere.
Aplicarea egalităţii de gen în activităţile comisiilor din Parlamentul European
Parlamentul a adoptat un raport privind "egalitatea de gen" în activităţile comisiilor sale, prezentat de Comisia pentru Drepturile Femeii.
Potrivit raportului, numărul femeilor din rândul deputaţilor europeni a crescut constant, în ultimii ani (de la 17,5% în 1979, până la 30,33% în 2004), iar după aderarea României şi Bulgariei, a ajuns la 30,45%.
20070112BRI01902
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
Instituţii
Noii deputaţi europeni din partea României şi Bulgariei au fost primiţi oficial la Strasbourg
2007-01-22 - 16:58
Noii deputaţi europeni din partea României şi Bulgariei au fost primiţi oficial, luni, 15 ianuarie, la Strasbourg, în Parlamentul European.
Cei 35 români şi 18 bulgari care au devenit membri ai Parlamentului European la 1 ianuarie 2007, când ţările lor s-au alăturat Uniunii Europene, au fost numiţi de parlamentele lor naţionale, iar mandatul lor va dura până la alegerile pentru Legislativul European, prevăzute să se desfăşoare în cele două ţări în 2007.
După ce s-au reunit pentru fotografia de familie, deputaţii europeni din partea României şi Bulgariei au intrat, pe scara de onoare, în sala în care au loc reuniunile în plen.
Preşedintele actual al Parlamentului, Josep Borrell, i-a salutat pe fiecare în parte şi a urcat apoi la tribună pentru a ridica, alături de celelalte drapele naţionale, pe cel român şi bulgar. "
În numele tuturor deputaţilor europeni, urez astăzi un călduros Bun Venit celor 53 noi colegi bulgari şi români.
De acum, Parlamentul nostru numără 785 deputaţi din 27 naţionalităţi, reprezentând 177 partide politice ", a declarat preşedintele Borrell în discursul său de bun venit. "
Data de 1 ianuarie 2007, la fel ca şi cea de 1 mai 2004 (când au aderat 10 state din Europa Centrală şi de Est, n.r) este o dată care va marca pentru totdeauna istoria continentului nostru, cea a reunirii familiei europ ene", a mai afirmat liderul legislativului european.
Aderarea la Uniune a României şi Bulgariei, a spus el, va contribui la stabilizarea şi consolidarea procesului european instituţional.
După alocuţiunea de bun venit rostită de preşedintele Parlamentului, toţi deputaţii s-au ridicat în picioare pentru a asculta Imnul European.
La ceremonie au participat şi reprezentanţii Parlamentelor Naţionale din România şi Bulgaria.
România şi Bulgaria au avut acelaşi număr de reprezentanţi în Parlamentul European din 26 septembrie 2005, însă cu statut de observator.
Mulţi dintre ei au fost renumiţi de parlamentele lor naţionale ca membri cu drepturi depline în Legislativul de la Bruxelles.
Lista actuală cu noii deputaţi europeni din partea României şi Bulgariei este menţionată în link-ul de mai jos.
O dată cu sosirea noilor deputaţi români şi bulgari, numărul total al parlamentarilor europeni ajunge la 785.
După următoarele alegeri europene din 2009, numărul deputaţilor europeni va scădea la 736, între care 33 vor fi din România şi 17 din Bulgaria.
Un nou grup politic în Parlamentul European În Parlamentul European a fost constituit un nou grup politic - "Identitate, Suveranitate şi Transparenţă" (IST), condus de Bruno Gollnisch (NA, FR).
Noul grup politic este format din deputaţi europeni din Franţa, România, Belgia, Marea Britanie, Austria, Italia şi Bulgaria.
În conformitate cu Regulamentul de Proceduri al Parlamentului, "un nou grup politic trebuie să cuprindă cel puţin 20 membri din cel puţin 1/5 din Statele Membre".
O cincime din Statele Membre înseamnă deputaţi europeni din şase State ale Uniunii.
Aceste condiţii au fost îndeplinite o dată cu aderarea României şi Bulgariei, în primul rând prin îndeplinirea numărului necesar de membri, urmare a adeziunii a cinci deputaţi europeni din partea României şi a unuia din partea Bulgariei, şi în al doilea rând prin îndeplinirea numărului de state reprezentate.
Deputaţi români Deputaţi bulgari
RO
1
LINK
/members/public/geoSearch/search.do?country=RO&language=EN
RO
2
LINK
/members/public/geoSearch/search.do?country=BG&language=EN
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
Instituţii
Discursul preşedintelui Josep Borrell în încheierea mandatului său
2007-01-22 - 16:58
Preşedintele Parlamentului European, Josep Borrell, a prezentat, luni, la Strasbourg, bilanţul activităţii sale, la încheierea mandatului.
El a trecut în revistă câteva realizări în ce priveşte Statutul deputaţilor, reformele interne, investiţii, rolul Parlamentului în dosarele legislative-cheie.
Referindu-se la temerile apărute după aderarea a 10 state la Uniune în 2004, privind capacitatea Parlamentului de a lucra cu un număr mai mare de membri, în 20 limbi oficiale (nouă în plus) şi cu deputaţi reprezentând tradiţii parlamentare diferite, Borrell a precizat că a reuşit, împreună cu angajaţii săi, să surmonteze toate dificultăţile şi să facă din extindere o reuşită.
Menţionând statutul deputaţilor şi reformele necesare în Parlament după extinderea numărului de State Membre ale Uniunii, dosare prioritare ale mandatului său, Borrell a precizat că după negocieri intense, Statutul deputaţilor este, astăzi, un statut care garantează egalitatea între toţi deputaţii şi transparenţa activităţii lor.
Parlamentul a jucat, totodată, un rol extrem de important în aprobarea unor dosare legislative cheie , ca directiva "Serviciilor", directiva REACH (privind produsele chimice) sau prevederile europene pentru prevenirea actelor teroriste (în special implicarea instituţiei în dosarul Protejarea datelor personale), a subliniat liderul legislativului european.
Referitor la iniţiativele luate de Parlamentul European, Josep Borrell a menţionat crearea a două Comisii temporare de anchetă (una privind presupusa implicare a unor State Membre în activităţi ilegale ale CIA şi a doua privind cazul "Viaţa echitabilă", un scandal financiar care prejudiciat grav mii de cetăţeni europeni).
Politica imobiliară (importante investiţii imobiliare, ale căror lucrări se vor încheia în curând, pentru sporirea şi modernizarea sediilor instituţiilor, în Bruxelles şi Luxemburg), relaţiile cu celelalte instituţii (în special rolul avut cu prilejul învestirii noilor comisari europeni, prin organizarea audierilor acestora), acţiunile întreprinse referitor la imigraţia ilegală, dezbaterile organizate pe tema Viitorului Europei, misiunile de observare a alegerilor din diferite ţări ale lumii (din iulie 2004 - 33 delegaţii în 26 ţări, între care Ucraina, Autoritatea Palestiniană, Republica Democratică Congo, Venezuela sau Afganistan), acordarea Premiului Sakharov tuturor celor care luptă pentru libertate - toate acestea au fost trecute în revistă de preşedintele Borrell ca reuşite ale mandatului său.
Mandatul lui Josep Borrell ca preşedinte al Parlamentului European a început în iulie 2004, ca rezultat al alegerilor europene din acel an.
Succesorul său va fi ales de Parlament marţi, 16 februarie.
După desemnarea noului preşedinte al Parlamentului, deputaţii europeni au procedat la alegerea a 14 vicepreşedinţi şi a şase chestori.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
Instituţii
Hans-Gert Poettering - noul Preşedinte al Parlamentului European
2007-01-22 - 16:58
Hans-Gert Poettering noul preşedinte al Parlamentului European Deputatul european Hans-Gert Poettering a fost ales, marţi, noul preşedinte al Parlamentului European, cu 450 voturi în favoarea sa.
Poettering a fost ales în prima rundă de vot.
Creştin-democratul german, în vârstă de 61 de ani, va conduce Parlamentul European timp de doi ani şi jumătate, până la următoarele alegeri europene din iunie 2009.
"Demnitatea umană, respectarea statului de drept şi solidaritatea popoarelor europene vor fi principiile care-mi vor călăuzi toate acţiunile", a declarat noul preşedinte al Parlamentului, subliniind că "doar împreună, popoarele europene îşi vor putea apăra valorile şi interesele în lume".
"Oricare ar fi poziţia noastră politică, idealurile şi convingerile noastre, ne uneşte dorinţa fermă de a impune respectarea identităţii popoarelor noastre şi de a ajunge la o uniune din ce în ce mai strânsă între popoarele noastre", a mai precizat Hans-Gert Poettering.
"Vreau să fiu un preşedinte corect şi sper că şi dumneavoastră veţi evalua activitatea mea în mod obiectiv" , a încheiat el.
Poettering a anunţat că îşi va prezenta programul la Strasbourg, la 13 februarie, ora 10.00.
Rezultatul voturilor în prima rundă: Numărul participanţilor la vot: 715 Buletine necompletate sau voturi invalide: 26 Voturi valide: 689 Majoritatea absolută necesară pentru declararea câştigătorului: 345 Voturile obţinute de ceilalţi candidaţi: Jens-Peter Bonde (IND/DEM,DK): 46 Francis Wurtz (EUL/NGL: 48 Monica Frasoni (Verzi/ALE, IT): 145 Hans Gert Poettering: 450 - ales preşedinte al Parlamentului European Poettering, care a fost deputat european încă din 1979 şi, până de curând, liderul celei mai mari grupări politice din Parlament, grupul PPE-DE, îl înlocuieşte în funcţia de preşedinte al Parlamentului pe Josep Borrell.
Conform Regulamentului de Proceduri al Parlamentului, pentru a fi ales preşedinte, un candidat trebuie să întrunească majoritate absolută din voturile valide, respectiv 50% plus 1.
Buletinele necompletate sau invalide nu se iau în calcul.
Profil Hans-Gert Poettering Hans-Gert Poettering a fost membru al Parlamentului European încă de la primele alegeri prin sufragiu universal direct, în 1979.
El s-a născut la 15 septembrie 1945, la Bersenbrueck (Saxonia Inferioară).
După încheierea studiilor de drept, politică şi istorie la Bonn, Geneva şi New York (doctorat în 1974), el a lucrat în perioada 1976-1979 în domeniul academic, înainte să fie ales pentru Parlamentul European, din partea Uniunii Creştin-Democrate (UCD), ca deputat pentru regiunea Osnabrueck, Emsland, Ostfriedsland.
În 1995, Poettering a fost numit profesor cu titlu onorific şi din 1999, a fost membru al Comitetului Executiv al CDU, în Germania.
Pentru alegerile Europene din 2004, Poettering a fost liderul listei UCD pentru Germania şi Saxonia Inferioară.
În perioada 1984-1994, Poettering a fost preşedinte al Subcomitetului pentru Securitate şi Apărare din cadrul Parlamentului European.
Din 1994 până în 1996, el a prezidat lucrările PPE şi ale grupului de lucru al PPE-DE pentru Conferinţa Interguvernamentală din 1994.
În 1994, el a devenit vicepreşedinte al grupului PPE, iar din 1999 până la începutul anului 2007 a fost preşedinte al grupului PPE-DE.
Poettering a fost ales deputatul european al Anului, pentru 2004.
Este de religie catolic şi are doi fii.
Îndatoririle preşedintelui Preşedintele conduce sesiunile în plen ale Parlamentului, reuniunile Conferinţei Preşedinţilor (preşedinte şi liderii grupărilor politice din Parlament) şi cele ale Biroului (preşedinte, cei 14 vicepreşedinţi şi chestori).
Preşedintele se asigură de respectarea Regulamentului de procedură al Parlamentului şi garantează, prin arbitrajul său, buna desfăşurare a tuturor activităţilor acestei instituţii şi ale organelor sale constitutive.
Preşedintele reprezintă Parlamentul în afacerile juridice şi în toate relaţiile externe.
În deschiderea fiecărei reuniuni a Consiliului European, Preşedintele Parlamentului prezintă punctul de vedere şi preocupările acestei instituţii referitoare la subiecte specifice şi la punctele înscrise pe ordinea de zi.
În urma adoptării de către Parlament a bugetului Uniunii Europene în a doua lectură, Preşedintele îl semnează, acesta devenind astfel operaţional.
Preşedintele semnează, alături de Preşedintele Consiliului, toate actele legislative adoptate prin procedură de co-decizie.
Josep Daul, nou-alesul lider al PPE-DE: "Acesta este un moment foarte important pentru grupul nostru politic.
În numele grupului PPE-DE şi al celor 277 membri ai săi, sunt încântat să va felicit cu căldură pentru alegerea dumneavoastră în funcţia de preşedinte al instituţiei noastre.
Parlamentul European este vocea cetăţenilor europeni, iar de astăzi, această voce va fi a dumneavoastră.
Europa vă este deja recunoscătoare pentru angajamentul politic şi personal pe calea reunificării continentului.
Domnule preşedinte, ştim cu toţii că aţi militat şi militaţi în continuare pentru respectarea demnităţii şi a libertăţii.
Parlamentul European, instituţiile europene în general, deja au beneficiat de activitatea dumneavoastră pe calea consolidării competenţelor lor".
Martin Schulz, liderul PSE, a accentuat importanţa neutralităţii noului preşedinte ales.
Schulz a amintit faptul că Hans-Gert Poettering şi-a pierdut tatăl la încheierea celui de-al doilea război mondial şi că acest lucru l-a călăuzit pe Poettering în activitatea sa pentru reunificarea Europei.
Graham Watson, liderul ALDE : "Cred că cei mai mulţi dintre membrii ALDE au votat în favoarea dumneavoastră, recunoscându-vă experienţa şi admirându-vă activitatea politică în cadrul Parlamentului, convinşi de capacitatea dumneavoastră de a fi un preşedinte obiectiv.
Sper că veţi asculta şi opiniile lor în favoarea reformelor".
Cristiana Muscardini (UEN) l-a felicitat pe noul preşedinte al Parlamentului, însă a subliniat importanţa unora dintre problemele majore ale Uniunii, cu care acesta va trebui să se confrunte.
Ea s-a referit în special la "Africa uitată" şi la situaţia din Nigeria şi Somalia.
Daniel Cohn Bendit (Verzi/ALE) a subliniat importanţa independenţei faţă de influenţele guvernelor naţionale, importanţa organizării unei dezbateri referitoare la distribuirea locurilor şi a funcţiilor în cadrul instituţiei şi, referitor la impasul privind Constituţia Europeană, a menţionat că Parlamentul European şi nu o conferinţă interguvernamentală ar fi fost locul ideal pentru rezolvarea acestuia.
Francis Wurtz (GUE/NGL) i-a cerut noului preşedinte să reprezinte "toţi deputaţii europeni" şi a precizat că are toată încrederea în Hans-Gert Poettering, împreună cu care a lucrat în Parlament încă din 1979.
Jens-Peter Bonde (IND/DEM) , unul dintre candidaţii înfrânţi pentru postul de preşedinte: "N-a fost nici o surpriză faptul că domnul Poettering a câştigat alegerile".
El a solicitat, cu acest prilej, o mai bună pregătire a alegerilor şi îmbunătăţirea dezbaterilor din cadrul Parlamentului.
Bruno Gollnisch , din partea noului grup constituit (ITS) a accentuat importanţa unui preşedinte imparţial şi faptul că toate drepturile deputaţilor europeni ar trebui respectate pe deplin, inclusiv dreptul la imunitate parlamentară.
Irena Belohorska (NA) i-a cerut lui Poettering să dea dovadă de răbdare, să recunoască acum faptul că Uniunea are 27 State Membre şi să "pună capăt discriminării la adresa deputaţilor europeni neataşaţi".
José Manuel Barroso , preşedintele Comisiei Europene: "Din partea mea şi a Comisiei Europene, vă felicit sincer şi mă bucur să vă văd, domnule Poettering, ales în funcţia de preşedinte al Parlamentului.
Astăzi, Parlamentul European şi-a ales un nou lider, ale cărui calităţi ca om şi politician sunt extrem de potrivite pentru această funcţie înaltă.
Îl cunosc pe Preşedinte ca pe un om cu viziune şi integritate politică - calităţi care-i vor fi necesare în noua funcţie" (...)
"Cu toţii am apreciat onestitatea şi transparenţa de care a dat dovadă domnul Poettering, pentru care cuvântul a fost cuvânt, şi înţelegerea, o dată stabilită, a fost respectată". (...)
"Sunteţi primul preşedinte ales în Parlamentul European după acest mare val de extindere a Uniunii.
Trăim, acum, într-adevăr, un moment istoric: primul preşedinte ales de un Parlament care reprezintă cetăţeni din 27 state!
Nici un alt parlament din lume nu se poate compara cu acesta".
Informaţii detaliate privind alegerea preşedintelui Parlamentului European Regulamentul de proceduri CV Hans-Gert Poettering (EN)
RO
1
PHOTO
20070116PHT02098.jpg
RO
4
LINK
http://www.cdu-lkos.de/poettering/2/biographie_englisch.php
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070109BKG01804 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT RULES-EP 20070101 TOC NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
Instituţii
Cei 14 vicepreşedinţi aleşi ai Parlamentului European
2007-01-22 - 16:58
Noul preşedinte ales al Parlamentului European, Hans-Gert Poettering, a anunţat, marţi, numele celor 14 vicepreşedinţi ai instituţiei.
Numărul de candidaţi a fost acelaşi cu numărul de posturi, ca atare, preşedintele i-a declarat pe toţi cei 14 noi vicepreşedinţi aleşi prin aclamare.
A fost organizat un vot secret pentru stabilirea ordinii de precedenţă a vicepreşedinţilor.
Cei 14 vicepreşedinţi: Rodi KRATSA-TSAGAROPOULOU (PPE-DE, Grecia) - 322 voturi; Alejo VIDAL-QUADRAS (PPE-DE, Spania) - 300 voturi; Gérard ONESTA (Verzi/ /ALE, Franţa) -285 voturi; Edward McMILLAN-SCOTT (PPE-DE, Marea Britanie) - 274 voturi; Mario MAURO (PPE-DE, Italia) - 262 voturi; Miguel MARTINEZ MARTINEZ (PSE, Spania) - 260 voturi; Luigi COCILOVO (ALDE, Italia) - 234 voturi; Mechtild ROTHE (PSE, Germania) - 217 voturi; Luisa MORGANTINI (GUE/NGL, Italia) - 207 voturi; Pierre MOSCOVICI (PSE, Franţa) - 207 voturi; Manuel dos SANTOS (PSE, Portugalia) -193 voturi; Diana WALLIS (ALDE, (Marea Britanie) - 192 voturi; Marek SIWIEC (PSE, Polonia) - 180 voturi; Adam BIELAN (UEN, Polonia) - 128 voturi; Vicepreşedinţii sunt membri ai Biroului Parlamentului European - organismul care stabileşte regulile Parlamentului, întocmeşte proiectul de buget şi decide în toate afacerile administrative, de personal şi organizaţionale.
Biroul este format din Preşedintele Parlamentului European, cei 14 vicepreşedinţi şi cei şase chestori, aleşi de Parlament pentru o perioadă de doi ani şi jumătate (mandat ce poate fi reînnoit).
Responsabilităţile lor vor fi decise în cadrul următoarei reuniuni a Biroului.
Patru din cei 14 vicepreşedinţi sunt femei.
Biroul Parlamentului European
RO
1
LINK
/parliament/expert/staticDisplay.do;jsessionid=8DF20DD73F1FA54965B46C505F0CEB64.node2?id=53&pageRank=4&language=RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
Instituţii
Cei şase chestori aleşi ai Parlamentului European
2007-01-22 - 16:58
Noul preşedinte ales al Parlamentului European, Hans-Gert Poettering, a anunţat, marţi, numele celor şase chestori ai instituţiei.
Numărul de candidaţi a fost acelaşi cu numărul de posturi, ca atare preşedintele i-a declarat pe toţi cei şase chestori aleşi prin aclamare.
Cei şase chestori sunt totodată membri ai Biroului.
Mandatul lor este de doi ani şi jumătate şi au, în cadrul Biroului, rol consultativ.
James NICHOLSON (PPE-DE, UK): 334 voturi; Astrid LULLING (PPE-DE, LU): 298 voturi; Mia De VITS (PSE, BE): 285 voturi; Ingo FRIEDRICH (PPE-DE,DE): 280 voturi; Szabolcs FAZAKAS (PSE, HU): 267 voturi; Jan MULDER (ALDE, NL): 265 voturi;
Funcţiile chestorilor Chestorii se ocupă de afacerile administrative direct legate de deputaţii europeni.
Ei pot prezenta propuneri pentru modificarea regulamentului adoptat de Birou.
Chestorii se întâlnesc, de obicei, o dată pe lună.
Colegiul chestorilor
RO
1
LINK
/parliament/expert/staticDisplay.do?id=53&pageRank=6&language=RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
Instituţii
Cancelarul Angela Merkel a prezentat Parlamentului programul preşedinţiei germane a Uniunii
2007-01-22 - 16:58
Angela Merkel şi Hans-Gert Poettering Cancelarul german, Angela Merkel, a rostit, miercuri, în faţa Parlamentului European reunit la Strasbourg, primul său discurs ca preşedinte în exerciţiu al Consiliului European.
Merkel a prezentat pe scurt programul preşedinţiei Germane a Uniunii, pentru următoarele şase luni, în cadrul unei dezbateri prezidate de preşedintele nou ales al Parlamentului, Hans-Gert Poettering.
Motto-ul preşedinţiei Germane a Uniunii este "Să reuşim împreună", iar cancelarul german a precizat că "într-adevăr, popoarele Europei doar împreună" pot face faţă provocărilor celui de-al 21-lea secol.
Toleranţa, însă, "sufletul Europei", după cum a spus Angela Merkel, joacă un rol esenţial pe drumul reuşitei.
Referindu-se la programul de lucru al Guvernului German la conducerea Uniunii, prima măsură urgentă, a spus Merkel, este "stabilirea unor reguli de bază noi" pentru ca Uniunea să poată funcţiona eficient.
"Intenţionez să trasez un cadru de lucru până la încheierea preşedinţiei Germane, pentru a permite procesului constituţional să facă un pas înainte", a afirmat cancelarul Merkel, adăugând că "acest lucru trebuie finalizat până la următoarele alegeri Europene din 2009".
Referitor la politica externă, priorităţile vor include Kosovo, Orientul Mijlociu, programul nuclear al Iranului, Afganistanul, Politica Europeană de Vecinătate, Runda Doha, summitul UE-SUA şi un nou acord de parteneriat cu Rusia.
Uniunea Europeană, a declarat cancelarul german, trebuie să ia măsuri şi în ce priveşte schimbările climatice.
La fel, un nou summit UE-Africa este necesar, pentru o redefinire a relaţiilor cu acest continent.
"Pentru a realiza toate acestea, însă, este nevoie de un ministru European de Externe", a precizat Merkel, un "motiv suficient pentru finalizarea demersurilor pentru aprobarea noului Tratat Constituţional".
Cât priveşte politica internă, Merkel a subliniat nevoia asigurării unui număr mai mare de locuri de muncă, ca parte a Strategiei de la Lisabona.
Vizând o "mai bună legiferare", ea a propus aplicarea "principiului discontinuităţii", conform căruia orice legislaţie care nu este aprobată până la încheierea legislaturii Parlamentului European ar trebui să nu mai fie luată în considerare.
Cancelarul german a subliniat valoarea programului comun al preşedinţiilor Germaniei, Portugaliei şi Sloveniei pentru următoarele 18 luni, ca o modalitate de a asigura o continuitate în planul European economic.
Citând un academician american, Merkel a declarat că cele trei ingrediente necesare pentru reuşită în dezvoltare sunt "tehnologia, talentul şi toleranţa".
Preşedintele Comisiei Europene - José Manuel BARROSO Anul 2007 este un an crucial, a declarat preşedintele BARROSO la începutul discursului său.
Multe din politicile-cheie ale Uniunii - euro, coeziunea, piaţa internă, extinderea - îi datorează mult Germaniei şi, ascultând programul prezentat de cancelarul Angela Merkel, este evident că angajamentul Germaniei în ce priveşte Uniunea Europeană rămâne la fel de puternic.
Menţionând apropiatul summit european din martie, Barroso a amintit că propunerile de săptămâna trecută ale Comisiei privind energia şi schimbările climatice constituie partea centrală a Agendei Lisabona în materie de locuri de muncă şi creştere economică.
Referitor la ce trebuie stabilit în cadrul summitului, Barroso a menţionat ca obiectiv strategic reducerea emisiilor de gaze cu 30% până în 2020.
Uniunea Europeană trebuie să fie un exemplu pentru toate ţările din lume.
"În cele din urmă, a spus el, schimbările climatice nu afectează doar Uniunea Europeană".
Privind dosarul important al energiei, Barroso a menţionat o piaţă unică europeană atât pe hârtie cât şi în practică, în beneficiul utilizatorilor europeni de energie şi al creşterii investiţiilor, separarea clară a producţiei de energie faţă de distribuirea de energie şi asigurarea unor controale europene independente.
O creştere cu 50% a bugetului pentru cercetări în domeniul energiei este, de asemenea, necesară, în vederea găsirii unui număr sporit de posibilităţi de utilizare a resurselor energetice refolosibile.
Vorbind despre Declaraţia de la Berlin, cu ocazia împlinirii a 50 de ani de existenţă a Uniunii Europene, Barroso a precizat că acesta este momentul în care trebuie sărbătorite toate realizările din istoria Uniunii şi că aceste realizări trebuie folosite în beneficiul generaţiilor următoare.
Declaraţia de la Berlin, a spus Barroso, ar trebui să permită Statelor Membre să se angajeze în respectarea valorilor şi obiectivelor Uniunii Europene.
Este o şansă pentru cele 12 State Membre care au aderat la Uniune în 2004 şi 2007 să contribuie, ca membri cu drepturi depline, la viitorul comun al Uniunii Europene, a afirmat preşedintele Comisiei.
Barroso a menţionat cinci propuneri concrete pentru Declaraţia de la Berlin: 1.
Solidaritatea - o Europă extinsă cere o mai mare coeziune, atât în plan economic cât şi social; 2.
Lupta împotriva schimbărilor climatice, prin intermediul energiei şi a altor politici, ar trebui să fie o misiune definitorie a Europei în viitor; 3.
Transparenţa şi accesul la informaţii ar trebui să devină nu numai drepturi ale cetăţenilor europeni, ci şi îndatoriri ale instituţiilor europene; 4.
Siguranţa - Europa trebuie să garanteze siguranţa cetăţenilor săi şi drepturile lor fundamentale; 5.
Promovarea valorilor Europene în lume, cât şi a intereselor sale.
Toate acestea nu trebuie să se oprească la graniţele externe ale Uniunii, a spus el.
În concluzie, preşedintele Barroso a estimat că până la următoarele alegeri Europene din 2009 este nevoie de trasarea unui cadru de lucru clar, în vederea stabilizării instituţionale.
"Trebuie să înlăturăm temerile din unele părţi ale Europei, să arătăm încredere partenerilor noştri şi să facem Uniunea Europeană mai transparentă, mai eficientă şi mai democratică (...)
Europa de mâine nu poate fi construită cu instrumentele de ieri.
Avem o şansă extrem de mare să începem să schimbăm lucrurile în următoarele şase luni.
Să trecem la treabă".
Liderii grupărilor politice Joseph DAUL (PPE-DE, FR) a salutat abordarea pro-europeană din toate propunerile cancelarului Merkel.
"Având în vedere provocările cu care se confruntă astăzi Europa, este necesar un mecanism eficient de luare a deciziilor", a spus Daul, asigurând asistenţa de sprijinul pe care gruparea PPE-DE îl va acorda pentru găsirea unor soluţii în această privinţă.
Daul a subliniat importanţa respectării principiului de subsidiaritate, în egală măsură cu apărarea poziţiilor strategice comune.
Europa trebuie să aibă o singură voce, a adăugat Joseph Daul, citând, ca exemplu, relaţiile cu Rusia.
Martin SCHULZ (PSE, DE) a împărtăşit poziţia Angelei Merkel în ce priveşte toleranţa, libertăţile şi credinţele.
Totuşi, a spus el, tehnologia, talentul şi toleranţa nu sunt de ajuns.
"Siguranţa socială constituie un element vital al libertăţii", a spus el, iar Uniunea Europeană trebuie să acţioneze în aşa fel încât să o garanteze.
În ce priveşte politica europeană de energie, Schulz a salutat decizia Germaniei de a abandona energia nucleară şi şi-a exprimat speranţa că şi alte State Membre vor proceda la fel.
Totodată, Schulz a precizat că el si grupul său sprijină propunerile Angelei Merkel privind Africa şi Orientul Mijlociu.
Graham WATSON (ALDE, UK) a apreciat "programul îndrăzneţ" al preşedinţiei germane şi a felicitat-o pe Angela Merkel, însă a estimat necesară o mai mare atenţie asupra competitivităţii economiei Uniunii.
El a constatat că în programul preşedinţiei Germane apare mai des cuvântul "solidaritate" decât "competitivitate" şi a precizat că răspunsul la problemele de energie ale Europei îl constituie piaţa liberă.
Referitor la justiţie şi afaceri interne, Watson a menţionat că grupul său va monitoriza îndeaproape paşii preşedinţiei Germane, fiind extrem de îngrijorat de "aspectele represive ale politicilor" Berlinului, în special de utilizarea deasă a menţiunii "colectarea datelor" şi nu a celei "protejarea datelor".
Cât despre politica externă, Watson a cerut actualei preşedinţii să fie "mai coerentă", iar privind planurile de revigorare a Constituţiei, el a urat Angelei Merkel succes, deşi şi-a exprimat îndoiala că la Londra, Paris sau Varşovia ar fi condiţii pentru înregistrarea de progrese.
Cristiana MUSCARDINI (UEN, IT), vorbind despre toleranţă, a precizat că există o Cartă a Drepturilor, însă acum este nevoie de o Cartă a Indatoririlor cetăţenilor şi, "în special, a instituţiilor europene".
Toleranţa, a spus ea, înseamnă a privi lucrurile prin ochii celorlalţi şi că Uniunea ar trebui să dea dovadă de o mai mare generozitate "atât în interiorul său cât şi în exterior".
Referindu-se la Constituţie, ea a afirmat că "întreaga conducere politică" a venit din partea Consiliului, şi a estimat necesară "deschiderea dezbaterilor pe această temă şi în cadrul Parlamentului".
Privind energia, Cristiana Muscardini s-a declarat "alarmată" de situaţia actuală şi a avertizat la adresa stabilirii unor tratate bilaterale cu furnizori ca Rusia.
Privind Africa, ea a cerut Uniunii să informeze mai bine cetăţenii pentru ca aceştia să cunoască situaţia de pe acest continent.
Nu în ultimul rând, Muscardini a solicitat acţiuni serioase împotriva pedofililor.
Daniel COHN-BENDIT (Verzi/ALE, DE) a precizat că grupul ecologist sprijină opiniile cancelarului privind Europa, însă a menţionat că toţi colegii săi din grup sunt oarecum nerăbdători să vadă concret ce se va întâmpla în viitor.
Referitor la Constituţie, Cohn-Bendit a declarat că provocarea cea mai mare pentru cancelarul german este să determine Guvernele şi pe diplomaţi să-şi anunţe deciziile pe faţă.
Cu privire la Orientul Mijlociu, Cohn-Bendit a sugerat organizarea unei conferinţe regionale pe tema resurselor de apă din zonă.
Francis WURTZ (GUE/NGL, FR): viitorul Constituţiei va constitui una din marile responsabilităţi pe care le va avea Angela Merkel în timpul preşedinţiei Germane a Uniunii.
"Avem nevoie de o discuţie deschisă şi cinstită" cu toţi reprezentanţii Europei, a spus el.
Nigel FARAGE (IND/DEM, GB) şi-a început discursul cu cuvintele "tocmai am fost martorii unui început mincinos şi periculos al preşedinţitei germane".
"Propunerile privind viitorul Constituţiei constituie o insultă la adresa francezilor şi a olandezilor", a spus Farage, precizând că "acesta este un exemplu clasic al unui nou fenomen de naţionalism european".
Farage a menţionat, în continuare, că a eşua în a permite cetăţenilor europeni să-şi stabilească propriul viitor va duce la un grad mai mare de intoleranţă şi a cerut cancelarului german "să-i lase pe oameni să vorbească".
Andreas MÖLZER (ITS, AT): "Nu vrem un monstru constituţional.
Ceea ce vrem este posibilitatea să decidem împreună în problemele importante - cum ar fi imigrarea sau şomajul".
Moelzer a precizat că grupul său (nou format, n.r.) "intenţionează să prevină aderarea Turciei" şi, în încheiere, a spus că trebuie luate măsuri pentru stoparea imigraţiei ilegale în special în Sudul Europei.
Hans-Peter MARTIN (NA, AT) a declarat că "Angela Merkel merită tot respectul pentru realizările sale" şi i-a cerut cancelarului german să se concentreze în continuare asupra legitimităţii democratice a Uniunii.
Deputaţi români Marian-Jean MARINESCU (PPE-DE, RO) s-a declarat onorat să fie primul parlamentar român care ia cuvântul în plenul Parlamentului European şi a mulţumit, cu această ocazie, instituţiilor europene pentru sprijinul acordat României în drumul său către Uniunea Europeană.
Marinescu a apreciat includerea, în programul preşedinţiei Germane, a unor priorităţi ce vor determina accelerarea integrării noilor State Membre şi a precizat că "Programul de asistenţă practică în utilizarea fondurilor structurale pentru cercetare şi dezvoltare vine în întâmpinarea dorinţei României de a utiliza eficient aceste fonduri, pentru un proces cât mai rapid de integrare".
Referindu-se la Politica Europeană de Vecinătate, Marinescu a subliniat că "România doreşte să se implice în proiectele care se vor derula în Balcanii de Vest şi în zona Mării Negre".
Răspunsul cancelarului german la dezbatere Referitor la Tratatul Constituţional, cancelarul MERKEL a calificat paradoxal faptul că un tratat cu o claritate extremă şi care a beneficiat de un grad mare de participare şi subsidiaritate a fost respins tocmai de cei care au pledat în favoarea acestor clauze.
Cei care sprijină viitoarele extinderi ale Uniunii trebzue sp realizeze că scepticismul privind procesul constituţional pune obstacole Europei în această privinţă, a afirmat cancelarul german, care le-a cerut scepticilor să-şi reconsidere opiniile.
Privind schimbările climatice şi energia, Merkel a precizat că propunerile lui Barroso sunt cu totul şi cu totul corecte şi că va face tot posibilul pentru a obţine un răspuns concret de la summitul european din 8-9 martie.
Luînd în considerare aspectul schimbărilor climatice, Merkel a făcut un apel pentru sprijin sporit pentru eficienţa energetică, pentru resursele reutilizabile de energie şi combustibilii ecologici.
Personal, cancelarul german s-a declarat în favoarea utilizării energiei nucleare, însă a precizat că se aşteaptă la opinii diferite în această privinţă.
În materie de politică energetică, a spus ea, "trebuie să acţionăm împreună, nu singuri".
Vizând economia şi politica socială, Angela Merkel a declarat că Europa n-ar fi Europa fără bunăstare socială, însă a estimat că este dificil să se menţină realizările în acest domeniu.
"Conform experienţei Germane, calea înainte constă în reconcilierea între capital şi forţa de muncă", a spus ea.
Referitor la justiţie şi afaceri interne, Merkel a recunoscut că este foarte greu să se obţină un echilibru între protecţia datelor personale şi schimbul de informaţii.
Privind birocraţia şi o mai bună legiferare, Angela Merkel a precizat că Statele Membre ştiu foarte bine ce au de făcut.
Ea a reamintit, însă, că "acquis-ul comunitar" s-a extins o dată cu trecerea timpului şi a sugerat că "Europa trebuie să înveţe din trecutul său în materie de birocraţie şi să devină mai atractivă" din acest punct de vedere.
Răspunsul preşedintelui Barroso la dezbatere BARROSO s-a declarat de acord cu cei care au cerut Europei să vorbească cu aceeaşi voce în plan extern, însă a precizat că "pentru a realiza acest lucru, Uniunea nu poate continua să vorbească în plan intern cu 27 voci".
Referitor la energie, Barroso a precizat că o piaţă integrată a energiei este esenţială pentru a avea o politică energetică coerentă.
Privind Constituţia, preşedintele Comisiei a estimat că "dimensiunea Europeană constituie un instrument indispensabil pentru a face faţă noilor provocări".
"Nici cea mai mare ţară din Europa nu se poate descurca singură", a spus Barroso, menţionând că este nevoie de o mai bună legiferare pentru îmbunătăţirea condiţiilor de viaţă ale cetăţenilor şi ale celor din mediul de afaceri.
"Lucrând în spiritul parteneriatului putem realiza rezultate reale în următoarele şase luni", a spus Barroso.
Preşedinţia germană a Uniunii
RO
1
PHOTO
20070117PHT02132.jpg
RO
2
LINK
http://www.eu2007.de/en/index.html?null
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
Relaţii externe
Libia: Parlamentul European împotriva condamnării la moarte a asistentelor medicale bulgare
2007-01-22 - 16:58
Parlamentul European a adoptat, joi, la Strasbourg, o rezoluţie comună cu 567 voturi pentru, 1 împotrivă şi şapte abţineri, în care condamnă judecarea şi condamnarea la moarte a cinci asistente medicale din Bulgaria şi a unui medic palestinian, pentru presupusa infectare a unor copii libieni cu virusul HIV.
Cei şase au fost reţinuţi de autorităţile libiene la 9 februarie 1999, în urma unui incident petrecut la spitalul "Al-Fatih" din Benghazi, când s-a presupus că în mod intenţionat au infectat câteva sute de copii cu virusul HIV, care provoacă boala SIDA.
Parlamentul şi-a reafirmat opoziţia radicală faţă de pedeapsa cu moartea şi a subliniat că abolirea pedepsei cu moartea contribuie la respectarea demnităţii umane şi a drepturilor omului.
Parlamentul şi-a exprimat serios îngrijorarea cu privire la motivele care au stat la baza acuzării celor şase, la modalitatea în care personalul medical reţinut a fost tratat în închisoare şi la procesul mult prelungit.
Deputaţii europeni au subliniat că începând cu ianuarie 2007, procesul de la Benghazi priveşte în mod direct cinci cetăţeni ai Uniunii Europene.
Parlamentul European a solicitat autorităţilor libiene în cauză să ia măsurile necesare pentru a revizui şi anula sentinţa cu moartea şi să rezolve cazul într-o manieră umanitară, care să asigure şi continuarea politicii comune cu Libia.
Deputaţii europeni i-au cerut colonelului Kaddafi să-şi exercite puterile şi să elibereze urgent personalul medical întemniţat.
Parlamentul a cerut, totodată, Comisiei şi Consiliului să acţioneze, împreună cu Guvernul Libian, în vederea eliberării celor şase.
Deputaţii s-au declarat pe deplin solidari cu victimele de la Benghazi ale infecţiei cu HIV şi, luând notă de măsurile comunităţii internaţionale pentru a-i ajuta pe copiii afectaţi şi pe familiile lor, au cerut Comisiei, Consiliului şi Statelor Membre să furnizeze în continuare această asistenţă.
Nu în ultimul rând, Parlamentul a cerut Comisiei şi Consiliului ca în situaţia în care problema nu se rezolvă într-o manieră pozitivă, să-şi reconsidere poziţia comună faţă de Libia.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
Transport
Parlamentul pentru un angajament politic sporit în vederea asigurării siguranţei rutiere
2007-01-22 - 16:58
Într-un raport elaborat ca răspuns la evaluarea de către Comisie a Programului European pentru Siguranţa în Traficul Rutier, Parlamentul European solicită un angajament politic sporit al Statelor Membre şi al instituţiilor europene pentru asigurarea siguranţei rutiere.
Obiectivul constă în reducerea numărului de accidente rutiere şi îmbunătăţirea condiţiilor de trafic, având în vedere că în continuare sunt înregistrate anual circa 40.000 accidente mortale.
Raportul Parlamentului European, întocmit de Ewa HEDKVIST PETERSEN (PSE, SE), subliniază dezamăgirea faţă de lipsa progreselor în atingerea obiectivului de injumătăţire a numărului de accidente mortale în Uniunea Europeană până în 2010.
Deputaţii europeni cer Statelor Membre să consolideze legislaţia curentă care, în opinia lor, ar putea îmbunătăţi siguranţa în traficul rutier dacă ar fi cunoscută foarte bine de participanţi.
Parlamentul recomandă următoarele: - Interzicerea consumului de alcool de către şoferii începători, a şoferilor de autobuze şi autocare şi a şoferilor profesionişti care transportă produse comerciale şi mărfuri periculoase; - Comisia ar trebui să coordoneze studii pentru armonizarea semnelor şi a regulilor de circulaţie în Uniunea Europeană, pentru a se evita situaţiile de risc datorate neconcordanţei între acestea (de exemplu neconcordanţa între regulile pentru prioritate în sensurile giratorii); - Comisia ar trebui să ia în considerare stabilirea unor standarde minime de certificare pentru instructorii auto; - Având în vedere numărul mare de accidente mortale în zonele în care au loc lucrări pe şosele, pentru astfel de zone în lucru ar trebui stabilite reguli de circulaţie comune; - Statele Membre ar trebui să-şi intensifice eforturile pentru a asigura folosirea pe scară mai largă a centurilor de siguranţă în toate vehiculele, în special în autocare; - Statele Membre ar trebui să declare obligatorii sistemele "hands-free" de utilizare a telefoanelor mobile pentru autovehicule, autocare şi transporturile comerciale; - Comisia ar trebui să lanseze o campanie de conştientizare la nivel european, în care să se facă cunoscute beneficiile pauzelor după fiecare două ore de şofat, pentru a combate astfel oboseala la volan; - Ar trebui acordată o atenţie sporită promovării noilor tehnologii de bord care activează semnale de alertă în cazul neutilizării centurii de siguranţă şi a utilizării sistemului automat de apel în caz de urgenţă eCall, care permite, în caz de accident, alertarea printr-un sistem telefonic special a serviciilor medicale de urgenţă şi sosirea într-un timp mai scurt a acestor echipe la locul incidentului; Comisia şi Statele Membre ar trebui să facă cunoscută, de asemenea, posibilitatea apelării numărului de urgenţă 112;
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
Transport
Nici un acord între Parlament şi Consiliu în ce priveşte al treilea pachet legislativ privind căile ferate Europene
2007-01-22 - 16:58
Parlamentul European a adoptat cele trei rapoarte constituind "cel de-al treilea pachet feroviar" vizând dezvoltarea căilor ferate comunitare, certificarea conducătorilor de locomotive şi drepturile şi obligaţiile pasagerilor din transportul feroviar internaţional.
Totuşi, având în vedere divergenţele între Parlament şi Consiliu, textul va fi probabil rediscutat în procedură de conciliere.
Primul raport, întocmit de Georg Jarzembowski (PPE-DE, DE), se referă la dezvoltarea căilor ferate comunitare .
Dintre toate cele trei rapoarte, acesta a fost cel mai controversat, în special din cauza divergenţelor pe marginea datei de la care vor putea fi declarate deschise competiţiile.
Dacă deputaţii au acceptat data de 1 ianuarie 2010 pentru liberalizarea transportului internaţional, ei au respins propunerea Comisiei parlamentare pentru Transport deschide pieţele naţionale în 2017 (majoritatea necesară de 393 voturi nu a fost întrunită).
Al doilea raport, întocmit de Gilles Savary (PSE, FR), se referă la certificarea conducătorilor de locomotive .
Savary s-a declarat "neliniştit pentru faptul că nu s-a luat în calcul finanţarea liniilor mici" şi a deplâns faptul că Executivul se pretează la discuţii pe tema stabilirii unor date exacte în ce priveşte liberalizarea serviciilor interne şi internaţionale de transport feroviar de călători.
Referitor la acest raport, Parlamentul a adus modificări la propunerea Consiliului.
Viitoarea directivă ar urma să se aplice şi "altor categorii de personal de bord care asigură sarcini de securitate în cadrul reţelei feroviare a Comunităţii".
Aceste categorii vor trebui să ateste, însă, că deţin cunoştinţe minime pentru acordarea de asistenţă medicală sau pentru impunerea unor standarde de conduită pe parcursul călătoriei.
Ultimul raport, întocmit de Dirk Sterckx (ADLE, BE), care se referă la drepturile şi obligaţiile călătorilor din transportul feroviar, propune aplicarea prevederilor nu numai pentru cei care utilizează liniile internaţionale de transport feroviar, ci şi pentru cei care utilizează liniile interne.
Prevederile se referă la informarea pasagerilor privind drepturile de care beneficiază în cazul unui accident feroviar, de exemplu, sau în cazul în care sunt în altfel afectaţi de serviciile feroviare de călători.
Deputaţii sunt, totodată, în favoarea acordării de despăgubiri în caz de întârzieri ale trenurilor, dar doar dacă răspunzător de întârziere este conducătorul de tren.
Totodată, furnizorii de servicii feroviare şi organizaţiile de sprijin ale persoanelor cu grad redus de mobilitate vor trebui să stabilească de comun acord reguli pentru tratarea fără discriminare a acestei categorii de persoane.
Nu în ultimul rând, în toate trenurile vor trebui să existe spaţii special rezervate pentru cărucioare pentru copii, biciclete şi echipamente sportive.
Deoarece Parlamentul şi Consiliul şi-au exprimat opinii divergente pe tema transportului feroviar comunitar, este posibil ca subiectul să fie discutat încă o dată în comitetul de conciliere.
Dat fiind, însă, că unul dintre punctele cele mai sensibile ale dosarului - deschiderea în 2017 a pieţelor naţionale - încă nu a fost aprobat de Parlament, el nu va putea fi rediscutat în cadrul ultimei faze a procedurii.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
Drepturile femeii/Egalitatea de şanse
Aplicarea egalităţii de gen în activităţile comisiilor din Parlamentul European
2007-01-22 - 16:58
Parlamentul a adoptat, joi, la Strasbourg, un raport privind "egalitatea de gen" în activităţile comisiilor sale, prezentat de Comisia pentru Drepturile Femeii.
Raportul menţionează că în ultimii ani, numărul femeilor din rândul deputaţilor europeni a crescut constant (de la 17,5% în 1979, până la 30,33% în 2004), iar după aderarea României şi Bulgariei, a ajuns la 30,45%.
Cu toate acestea, femeile sunt slab reprezentate în cadrul organismelor decizionale din administraţia Parlamentului European.
În momentul de faţă, patru din cei 14 vicepreşedinţi ai Parlamentului sunt femei: Rodi Kratsa Tsagaropoulou (PPE-DE, GR), Mechthild Rothe (PSE, DE), Luisa Morgantini (GUE/NGL, IT) şi Diana Wallis (, UK).
Doi din cei şase chestori ai Parlamentului sunt, de asemenea, femei: Astrid Lulling (PPE- DE, LU) şi Mia De Vits (PSE, BE).
Având în vedere că femeile au fost mai puţin reprezentate în poziţiile de răspundere din cadrul instanţelor de decizie politică, Anna Záborská (PPE-DE, SK) a precizat, într-un raport, că "egalitatea de gen în activităţile comisiilor din Parlamentul European va conduce la evoluţii pozitive atât pentru bărbaţi cât şi pentru femei".
Majoritatea comisiilor din Parlamentul European s-au exprimat în favoarea egalităţii de gen, însă multe dintre ele deja şi-au stabilit priorităţile politice viitoare fără să ia în calcul o strategie de egalitate de gen.
Raportul Annei Záborská subliniază rolul important pe care-l pot avea grupările politice pentru a încuraja şi sprijini femeile să participe la viaţa publică, prin introducerea în activităţile lor a egalităţii de gen şi a unor programe care să încurajeze femeile să se implice mai mult în alegerile pentru Parlamentul European şi în alegerile naţionale.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112BRI01902 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
