28.2.2011 B7-0157/2011 PROPUNERE DE REZOLUŢIE depusă pe baza declaraţiilor Consiliului şi Comisiei
depusă în conformitate cu articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul de procedură
referitoare la procesul de integrare europeană a Republicii Muntenegru
Charles Tannock
în numele Comisiei pentru afaceri externe
PE459.691v01-00 B7‑0157/2011 Rezoluţia Parlamentului European referitoare la procesul de integrare europeană a Republicii Muntenegru
Parlamentul European ,
– având în vedere decizia Consiliului European din 17 decembrie 2010, de a acorda Muntenegrului statutul de ţară candidată la aderarea la Uniunea Europeană,
– având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European şi Consiliu privind opinia Comisiei asupra cererii Muntenegru de a deveni membră a Uniunii Europene ( COM(2010)0670 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European şi Consiliu privind strategia de extindere şi principalele provocări 2010-2011 ( COM(2010)0660 ),
– având în vedere Acordul de stabilizare şi de asociere, încheiat la 29 martie 2010, între Comunităţile Europene şi statele membre ale acestora, pe de o parte, şi Republica Muntenegru, pe de altă parte JO L 108, 29.4.2010, p.
3.
,
– având în vedere Acordul de readmisie UE-Muntenegru din 8 noiembrie 2007 JO L 334, 19.12.2007, p.
25.
şi Regulamentul (CE) nr.
1244/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009, adoptat la 1 decembrie 2009, de modificare a Regulamentului (CE) nr.
539/2001 din 15 martie 2001 de stabilire a listei ţărilor terţe ai căror resortisanţi trebuie să deţină viză pentru trecerea frontierelor externe şi a listei ţărilor terţe ai căror resortisanţi sunt exoneraţi de această obligaţie JO L 336, 18.12.2009, p.
1.
,
– având în vedere recomandările din 27-28 septembrie 2010 ale Comisiei parlamentare UE - Muntenegru de stabilizare şi asociere,
– având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,
A. întrucât Consiliul European din 19-20 iunie 2003 a reafirmat că viitorul Balcanilor de Vest este legat de Uniunea Europeană; întrucât acest lucru a fost confirmat de Consiliul European de la Bruxelles din 15-16 iunie 2006 şi de cele ulterioare,
1. salută consensul general şi prioritatea majoră acordată integrării europene de către guvernul şi partidele de opoziţie din Muntenegru, care au făcut posibile progrese importante în procesul de reformă de la independenţa ţării; salută noua conducere politică de la Podgorica şi încurajează noul guvern să continue procesul de integrare europeană al Muntenegrului şi să accelereze reformele în vederea îndeplinirii criteriilor de la Copenhaga;
2. salută decizia Consiliului European din 17 decembrie 2010, de a acorda Muntenegrului statutul de ţară candidată în vederea aderării la Uniunea Europeană; regretă, cu toate acestea, faptul că statutul de ţară candidată nu este însoţit de dreptul de a deschide negocierile şi subliniază că decizia de iniţiere a negocierilor nu ar trebui amânată inutil şi nerezonabil; se aşteaptă ca negocierile să înceapă cel târziu după publicarea raportului Comisiei privind progresele realizate, cu condiţia ca Muntenegru să avanseze semnificativ în direcţia îndeplinirii criteriilor stabilite de Comisie;
3. salută decizia Consiliului de a acorda cetăţenilor muntenegreni posibilitatea de a călători fără vize (liberalizarea totală a vizelor) în spaţiul Schengen UE începând cu 19 decembrie 2009; subliniază importanţa acestui pas pentru dezvoltarea contactelor interpersonale, în special în domeniul educaţiei, cercetării şi turismului, precum şi a contactelor de afaceri şi a cooperării sindicale internaţionale; solicită statelor membre UE din afara spaţiului Schengen să ia în considerare posibilitatea adoptării unui regim liberalizat al vizelor similar pentru cetăţenii muntenegreni, având în atenţie în special implementarea fluidă a sistemului de liberalizare a vizelor cu ţările UE Schengen;
4. salută faptul că procesul de stabilire a unui cadru juridic şi constituţional al ţării este în curs de finalizare; atrage atenţia, cu toate acestea, asupra faptului că termenul pentru armonizarea sistemului juridic actual cu noua constituţie a fost extins de patru ori şi solicită autorităţilor să adopte rapid legislaţia importantă, în special amendamentele la cadrul juridic electoral; solicită tuturor partidelor politice să ajungă fără întârziere la un consens asupra proiectelor de lege conforme recomandărilor OSCE - ODIHR şi ale Comisiei de la Veneţia, şi să amelioreze mecanismul de verificare a plângerilor legate de alegeri, depuse la comisia electorală sau înaintate instanţelor; solicită Parlamentului Muntenegrului să-şi consolideze urgent şi semnificativ capacitatea de evaluare a conformităţii legilor propuse de guvern cu acquis-ul şi solicită Comisiei să ofere asistenţa tehnică necesară în această privinţă, în cadrul Instrumentului de preaderare; solicită insistent guvernului să confere procesului de elaborare a legilor mai multă transparenţă şi accesibilitate pentru cetăţeni;
5. constată cu satisfacţie că IPA funcţionează bine în Muntenegru; încurajează atât guvernul muntenegrean, cât şi Comisia, să simplifice procedura administrativă pentru finanţările IPA, pentru a le face mai accesibile organizaţiilor mai mici şi necentralizate, sindicatelor şi altor beneficiari;
6. reiterează importanţa capitală a statului de drept pentru dezvoltarea ţării şi pentru credibilitatea instituţiilor statului în ochii cetăţenilor; salută, în acest sens, activitatea tot mai intensă a guvernului şi parlamentului de pregătire şi adoptare a legilor necesare; subliniază, cu toate acestea, importanţa participării opiniei publice la elaborarea noii legislaţii şi a implementării sale efective pentru ca progresele să fie perceptibile pentru cetăţeni;
7. salută iniţiativa Parlamentului Muntenegrului de a profesionaliza funcţia preşedintelui comisiei electorale centrale, însă solicită şi profesionalizarea celorlalţi membri ai acestui organism şi ameliorarea competenţelor sale, pentru a asigura o administrare transparentă, democratică şi eficientă a procesului electoral;
8. constată că s-au realizat progrese semnificative în adoptarea legilor importante în domeniul luptei împotriva corupţiei şi salută adoptarea unei noi strategii şi a unui nou plan de acţiune, precum şi crearea unei comisii naţionale responsabile cu implementarea acestora; subliniază, cu toate acestea, că în multe domenii corupţia este încă prevalentă, în special în construcţii, privatizare şi sectorul achiziţiilor publice, şi reprezintă o problemă gravă; constată, de asemenea, că rezultatele în privinţa anchetelor, urmăririlor şi condamnărilor definitive rămân slabe; subliniază importanţa stabilirii unui cadru global, declarat explicit, de combatere a corupţiei, care să includă o mai bună aplicare a legii accesului la informaţii şi o mai bună coordonare între autorităţile de aplicare a legii, precum şi o autoritate unică, care să monitorizeze şi să instituie obligaţii pentru organismele guvernamentale şi să trateze plângerile din partea populaţiei (Ombudsman); atrage atenţia asupra necesităţii de a aplica efectiv legile adoptate în acest domeniu, pentru a oferi autorităţilor de aplicare a legii noi instrumente de luptă împotriva corupţiei; solicită modificarea cadrului legislativ referitor la finanţarea partidelor politice şi a campaniilor electorale, în vederea asigurării unui control independent şi a transparenţei mecanismelor şi finanţare;
9. solicită luarea unor măsuri energice pentru a elimina cazurile de conflicte de interese în administraţia publică, consolidând comisia pentru conflictele de interese şi conferindu-i competenţele necesare pentru a verifica declaraţiile de avere ale funcţionarilor publici şi a sancţiona neregulile; solicită, de asemenea, modificarea legii privind prevenirea conflictelor de interese în exercitarea funcţiilor publice, care permite membrilor parlamentului şi altor reprezentanţi aleşi să ocupe funcţii ca membri ai organelor de administraţie sau de supraveghere; în unele cazuri, acest conflict se poate rezolva printr-o transparenţă totală şi prin declararea intereselor reprezentanţilor aleşi;
10. subliniază că legislaţia privind libertatea de informare este implementată cu dificultate, în special în ceea ce priveşte furnizarea documentelor care pot revela acte corupţie în domeniul privatizării şi licitaţiilor publice; solicită insistent guvernului să faciliteze accesul la datele relevante; solicită insistent autorităţilor de stat să nu facă presiuni asupra organizaţiilor neguvernamentale şi non-profit şi, în general, a actorilor societăţii civile care investighează cazuri de corupţie şi crimă organizată şi care au un rol de control;
11. ia act de progresele reformei sistemului judiciar, demonstrate prin adoptarea unor modificări majore ale procedurilor penale şi ale altor legi substanţiale, crescând efectivele de resurse umane şi reducând întârzierile cauzelor în instanţe; subliniază, cu toate acestea, necesitatea asigurării fiabilităţii şi eficienţei sistemului judiciar şi a procurorilor, precum şi a independenţei lor faţă de interferenţele politice; subliniază necesitatea implementării complete a Codului etic; solicită de urgenţă modificarea sistemului de numire a judecătorilor şi a procurorilor şi eliminarea practicii de numire a procurorilor şi a membrilor consiliilor magistraţilor şi procurorilor doar de către parlament, cu majoritate simplă, şi de către guvern; este îngrijorat, de asemenea, de posibilitatea unei acumulări excesive de puteri în persoana preşedintelui Curţii Supreme şi a Procurorului General; solicită adoptarea legii privind reglementarea accesului la asistenţă juridică gratuită; solicită unificarea jurisprudenţei pentru a se asigura caracterul previzibil al sistemului judiciar şi încrederea opiniei publice; subliniază importanţa consolidării cooperării internaţionale, în special cu ţările vecine;
12. solicită Muntenegrului să amelioreze criteriile comune pentru formarea în domeniul judiciar, care să fie aplicate de Centrul pentru formare judiciară, şi să aloce resursele financiare necesare pentru realizarea acestui obiectiv;
13. solicită Comisiei să includă în următorul său Raport privind progresele acestei ţări o evaluare a impactului şi rezultatelor realizate în urma alocării fondurile UE, în reforma sistemului judiciar şi a luptei împotriva corupţiei;
14. subliniază faptul că criminalitatea organizată, şi, în primul rând, spălarea de bani şi contrabanda, rămâne o problemă în ciuda îmbunătăţirilor cadrului juridic şi a implementării sale; solicită autorităţilor să ia măsuri pentru a creşte capacităţile de aplicare a legii, în special a capacităţilor dinamice de anchetă, şi pentru a îmbunătăţi coordonarea dintre diferitele organisme şi agenţii, precum şi cooperarea cu autorităţile respective ale ţărilor vecine şi cu cele internaţionale, pentru a obţine rezultate solide în combaterea criminalităţii organizate; salută adoptarea Codului de procedură penală şi solicită implementarea rapidă şi corespunzătoare a cestuia;
15. salută îmbunătăţirea lucrărilor parlamentului, dar recomandă eforturi suplimentare pentru a asigura calitatea bună a legislaţiei adoptate şi conformitatea sa cu acquis-ul; solicită alocarea mai multor resurse bugetare şi umane, precum şi acordarea unui volum mai mare de asistenţă parlamentului Muntenegrului de către UE, care să includă înfrăţiri cu parlamentele statelor membre sau cu Parlamentul European, precum şi creşterea capacităţilor deputaţilor şi secretariatului parlamentului de a superviza şi controla guvernul, aşa cum se prevede în avizul Comisiei;
16. solicită continuarea reformelor din administraţia publică, care încă nu dispun de suficiente resurse şi sunt făţiş politizate, şi, în mod deosebit, revizuirea legii funcţionarilor publici şi angajaţilor statului, pentru a crea un sistem de angajare cuprinzător şi bazat pe merite, care să includă norme transparente de angajare şi să stabilească proceduri pentru evoluţia în carieră; subliniază, de asemenea, necesitatea consolidării resurselor umane la nivelul administraţiei locale şi a furnizării unei finanţări suficiente pentru funcţionarea acesteia, pentru a-i garanta eficienţa şi transparenţa, deosebit de importante în perspectiva descentralizării în curs; atrage atenţia asupra necesităţii de a respecta deciziile cu caracter obligatoriu ale Autorităţii de administrare a resurselor umane; subliniază necesitatea de a îmbunătăţi cadrul juridic şi instituţional, pentru a creşte gradul de responsabilitate şi de respectare a satului de drept în rândul administraţiei publice, în special în domenii precum administraţia fiscală, licitaţiile publice, planificarea urbană şi acordarea de autorizaţii în administraţiile locale şi vămi; salută deschiderea Şcolii regionale de administraţie publică (SReAP) în Danilovgrad;
17. salută adoptarea legii generale privind interzicerea discriminării la angajare şi în furnizarea serviciilor publice, care împiedică orice formă de discriminare în afară de cea bazată pe merit, ca un pas important în crearea unui cadru juridic favorabil combaterii discriminării; ia act, cu toate acestea, de eventualele deficienţe rămase în legislaţie şi solicită rectificarea lor; subliniază că grupurile vulnerabile, precum romii, populaţia ashkali şi egiptenii sau persoanele cu dizabilităţi încă suferă probabil discriminări, iar discriminarea pe motive de orientare sexuală şi identitate de gen persistă la scară largă, inclusiv din partea autorităţilor statului; solicită insistent autorităţilor muntenegrene să consolideze mecanismele de implementare pentru prevenirea, monitorizarea, sancţionarea şi urmărirea penală în cazuri de discriminare; este preocupat de faptul că dreptul la muncă al persoanelor cu dizabilităţi nu este pe deplin respectat şi, în acest sens, salută Memorandumul privind situaţia persoanelor cu dizabilităţi pe piaţa muncii, semnat de Confederaţia Sindicatelor din Muntenegru (CTUM) şi ONG-uri;
18. este preocupat de faptul că femeile continuă să fie subreprezentate în procesele decizionale şi în poziţiile de conducere atât în administraţia publică - parlament, ministere, posturile majore în guvern - cât şi în societăţile publice; solicită luarea rapidă a unor măsuri pentru a introduce rapid o politică privind integrarea egalităţii de gen, implementând planul de acţiune pentru egalitatea de gen şi introducând principiul egalităţii de remunerare;
19. salută adoptarea legii privind protecţia împotriva violenţei în familie şi solicită guvernului să o aplice rapid şi să acorde sprijin financiar organizaţiilor care oferă servicii victimelor; cere autorităţilor să promoveze o campanie de conştientizare, pentru a informa femeile cu privire la drepturile lor, precum şi o politică a toleranţei zero faţă de violenţa domestică;
20. îndeamnă autorităţile muntenegrene să asigure implementarea integrală a dispoziţiilor legale pertinente, inclusiv a legii privind drepturile şi libertăţile minorităţilor; reaminteşte că toate minorităţile trebuie să fie protejate prin implementarea strictă a legii împotriva discriminării; încurajează Muntenegrul să depună în continuare eforturi pentru ridicarea gradului de conştientizare a tuturor tipurilor de discriminare; încurajează autorităţile muntenegrene să sprijine în continuare pe deplin implementarea planului său de acţiune în vederea soluţionării statutului persoanelor strămutate;
21. salută relaţiile inter-etnice în general bune şi protecţia satisfăcătoare, în linii mari, a drepturilor minorităţilor din ţară şi reafirmă că aceasta este o bază pozitivă de iniţiere a procesului de edificare a păcii într-o regiune care, la un moment dat, s-a caracterizat prin violenţă interetnică şi strămutări masive de populaţie, însă solicită consultarea în continuare a opiniilor grupurilor minoritare de către autorităţi şi în structurile administrative, pentru a contribui la reconciliere în regiune; atrage atenţia, în acest scop, asupra necesităţii de a clarifica prevederea constituţională referitoare la reprezentarea corectă a minorităţilor şi salută măsurile luate pentru a efectua statistici exacte în domeniu; solicită alinierea legii privind cetăţenia şi a legii privind străinii la standardele europene; încurajează liderii politici şi religioşi de ambele părţi ale frontierei serbo-muntenegrene să contribuie la un climat interetnic pozitiv, prin găsirea unor soluţii de compromis la chestiunile controversate, printre care şi locurile de cult contestate;
22. ia act de faptul că comunităţile rome, ashkade şi egiptene se confruntă cu discriminări frecvente; solicită autorităţilor să amelioreze condiţiile de viaţă ale acestor comunităţi, precum şi accesul lor la securitatea socială, servicii medicale, educaţie şi locuri de muncă, şi să le ofere documente de identitate, acestea constituind o condiţie indispensabilă pentru accesul la orice serviciu public; subliniază urgenţa îmbunătăţirii condiţiilor de viaţă în tabăra Konik şi a adoptării şi implementării unei strategii sustenabile pentru îmbunătăţirea condiţiilor şi, în cele din urmă, închiderea taberei;
23. reiterează importanţa pentru democraţie a unor organizaţii ale societăţii civile active şi independente; salută îmbunătăţirea cooperării guvernului cu ONG-urile, în special în lupta împotriva corupţiei; solicită consolidarea acestor relaţii şi o mai largă consultare a ONG-urilor în elaborarea politicilor, inclusiv în formularea politicilor şi a legilor şi în ceea ce priveşte monitorizarea activităţilor autorităţilor; subliniază rolul esenţial al actorilor societăţii civile în consolidarea cooperării regionale în domeniul social şi în cel politic; salută lucrările Consiliului naţional pentru integrarea europeană, care include reprezentanţi ai societăţii civile, guvernului, sistemului judiciar şi opoziţiei, dar solicită consolidarea rolului său în procesul de integrare în UE;
24. încurajează guvernul muntenegrean să colaboreze îndeaproape şi să poarte un dialog regulat cu ONG-urile, sindicatele şi alte organizaţii ale societăţii civile; salută, în acest sens, numirea Consiliului de Cooperare dintre guvernul muntegrean şi ONG-uri; subliniază importanţa consolidării cadrului instituţional de cooperare dintre guvern şi ONG-uri, sindicate şi alte organizaţii ale societăţii civile;
25. salută progresele realizate în implementarea procesului de reformă de la Bologna şi solicită intensificarea eforturilor pentru a îmbunătăţi calitatea atât a educaţiei generale, cât şi a formării profesionale, astfel încât să ofere tinerilor aptitudinile necesare pentru a concura cu succes pe piaţa muncii; îndeamnă la o implementare mai eficientă a Strategiei de educaţie incluzivă, care să integreze copiii din grupurile vulnerabile;
26. admite faptul că, prin adoptarea legii privind mijloacele de informare în masă electronice şi modificarea codului penal, guvernul muntenegrean a progresat pe calea asigurării libertăţii de exprimare în mijloacele de informare în masă, însă solicită luarea unor măsuri suplimentare pentru a asigura independenţa şi profesionalismul concernelor media, printre care consolidarea independenţei radiodifuziunii publice; cere autorităţilor muntenegrene să-şi demonstreze angajamentul în ceea ce priveşte funcţionarea fără interferenţe politice a sectorului media şi garantarea independenţei corpurilor legislative; atrage atenţia asupra amenzilor disproporţionate pentru calomnie, care continuă să constituie un obstacol în munca în condiţii de libertate şi independenţă a jurnaliştilor şi solicită alinierea legislaţiei şi a practicilor în materie de calomnie cu jurisprudenţa Curţii Europene a Drepturilor Omului; subliniază că cazurile semnalate de intimidare şi violenţă fizică împotriva jurnaliştilor şi a activiştilor din cadrul societăţii civile trebuie anchetate complet şi trebuie începută urmărirea atunci când aceasta se impune; subliniază importanţa aplicării de către jurnalişti a unor standarde profesionale înalte şi a unui cod etic profesional;
27. salută rezultatele bune obţinute de această ţară în implementarea reformelor economice, dar subliniază faptul că criza financiară a pus în evidenţă potenţialele slăbiciuni ale modelului economic şi subliniază urgenţa continuării schimbărilor structurale; solicită, în special, măsuri suplimentare pentru a îmbunătăţi monitorizarea şi punerea în execuţie a contractelor de privatizare, pentru a asigura transparenţa în ceea ce priveşte subsidiile de la stat şi pentru a adopta reglementări mai bune şi mai simple privind mediul de afaceri şi, mai ales, pentru a facilita funcţionarea întreprinderilor mici şi mijlocii;
28. ia act de ameliorarea funcţionării pieţei muncii, dar este preocupat de nivelul semnificativ al angajărilor informale; consideră că economia informală reprezintă o problemă adânc înrădăcinată, a cărei rezolvare reclamă strategii de adâncime, care să includă toate aspectele societăţii; atrage atenţia asupra faptului că piaţa muncii este în continuare caracterizată prin şomaj structural şi, în acelaşi timp, posturile vacante care cer calificare înaltă rămân neocupate, ceea ce demonstrează o neconcordanţă între competenţele solicitate şi cele oferite; salută adoptarea Cadrului naţional al calificărilor, care include toate condiţiile prealabile pentru eliminarea acestei nepotriviri, încurajează guvernul muntenegrean să-l implementeze fără întârziere;
29. subliniază importanţa, pentru dezvoltarea Muntenegrului, a ameliorării infrastructurii de transport şi a asigurării conectivităţii sistemului de transport cu cel al ţărilor vecine; solicită continuarea dezvoltării reţelei feroviare şi modernizarea celei existente, care reprezintă o alternativă viabilă şi ecologică la transportul rutier şi ar putea prelua o parte substanţială a transportului de mărfuri de pasageri;
30. subliniază faptul că Muntenegrul a ratificat principalele opt convenţii cu privire la dreptul muncii ale Organizaţiei Internaţionale a Muncii (OIM) şi Carta Socială Europeană revizuită; subliniază că, deşi în codul muncii sunt prevăzute drepturile fundamentale legate de muncă şi de sindicate, mai există încă unele restricţii; încurajează Muntenegrul să consolideze în continuare drepturile în domeniul muncii şi al sindicatelor; scoate în evidenţă rolul important al dialogului social şi încurajează guvernul muntenegrean să se manifeste cu mai multă ambiţie şi să consolideze în continuare Consiliul Social; subliniază importanţa îmbunătăţirii transparenţei şi eficacităţii Consiliului Social;
31. salută definirea prin Constituţie a Muntenegrului ca stat ecologic; constată rolul semnificativ jucat în economie de turism şi potenţialul acestuia de a contribui la dezvoltarea ţării; ia act, cu toate acestea, de riscul de deteriorare a mediului din cauza turismului şi solicită guvernului să ia mai multe măsuri pentru a proteja natura, cum ar fi implementarea rapidă a legii mediului şi a legilor derivate importante, şi să facă eforturile necesare pentru a preveni posibila devastare a coastei Mării Adriatice; atrage atenţia în mod special asupra necesităţii unei gestionări eficiente a deşeurilor, mai ales la nivel local, pentru a asigura depozitarea acestora în condiţii de siguranţă; salută măsurile de creare a unei economii cu mai puţine emisii de dioxid de carbon, prin dezvoltarea potenţialului enorm al ţării în materie de hidroenergie şi alte tipuri de energii regenerabile, care va contribui la satisfacerea nevoilor interne şi va fi chiar o resursă semnificativă la export şi o modalitate de a atrage valută străină în ţară; avertizează însă că barajele de mari dimensiuni au adesea importante efecte negative asupra mediului şi solicită efectuarea unor evaluări ecologice corespunzătoare înainte de aprobarea sau autorizarea acestora, în conformitate cu acquis-ul UE;
32. îndeamnă autorităţile muntenegrene, în special Ministerul Economiei, să posteze public pe site-ul său toate documentele şi anexele legate de recentul acord privind instalarea unui cablu submarin de transport de energie între Muntenegru şi Italia; ia act de plângerile formulate în justiţie, în legătură cu acest proiect, de unele municipalităţi şi ONG-uri din Italia şi solicită publicarea tuturor consecinţelor acordului, inclusiv a impactului său asupra mediului;
33. ia act cu satisfacţie de faptul că Muntenegrul s-a angajat ferm în cooperarea regională şi este un partener regional constructiv; felicită Muntenegru pentru relaţiile bune cu ţările vecine şi pentru rolul său general stabilizator în regiune; constată că această ţară este un membru activ al majorităţii organizaţiilor regionale şi a încheiat o serie de acorduri cu ţările vecine în domeniul judiciar şi al poliţiei; salută acordul de readmisie, ratificat recent, cu Croaţia şi Serbia, precum şi acordul de extrădare încheiat de curând cu Serbia şi Croaţia; solicită acestei ţări să-şi rezolve rapid diferendele frontaliere cu Croaţia, prin intermediul Curţii Internaţionale de Justiţie;
34. subliniază că parlamentul Muntenegrului a fost primul din regiune care a adoptat rezoluţia privind genocidul de la Srebrenica şi salută acest pas ca o contribuţie importantă la reconcilierea regională;
35. încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, precum şi guvernului şi parlamentului Republicii Muntenegru.
