Vecinii din Nord, mai aproape de UE?
Relaţii externe
2009-03-02 - 18:56
o barcă de pescuit pleacă din Reykjavík ©BELGA_AFP PHOTO_OLIVIER MORIN Liberala bulgară Bilyana Raeva: „Aceste ţări sunt vecinii noştri apropiaţi şi fac parte din Europa.
Avem în comun nu numai graniţe, ci şi resurse, interese comune şi provocări precum schimbarea climatică“ Kári P. Højgaard, deputat din Insulele Faroe: „Relaţia noastră cu UE este o dilemă.
Dacă Insulel Faroe ar deveni în sine membru UE, ne-am pierde în marea Uniune.”
Karl Matthíasson, deputat islandez: „În criza financiară, oamenii din UE au pierdut bani, dar noi am dat faliment ca naţiune.
Oamenii nu mai sunt la fel de mândri ca înainte. […] De aceea se gândesc acum să adere la UE.“ Afectate de schimbarea climatică, dar şi de actuala criză financiară, Islanda şi Insulele Faroe iau în considerare posibilitatea de a adera la Uniunea Europeană.
La sfârşitul lunii februarie, deputaţii europeni şi deputaţi din ţările nordice s-au reunit la Parlamentul European în cadrul Forumului Parlamentar pentru Dimensiunea Nordică.
Deputaţi din Groenlanda, Islanda, Insulele Faroe, Norvegia, Rusia şi Canada au venit la Bruxelles pentru a discuta cu deputaţii europeni despre situaţia din Arctica şi Europa de Nord.
Printre subiectele abordate de politicieni s-au numărat poluarea, schimbarea climatică, protejarea stocurilor de peşte în contextul pescuitului şi resursele energetice.
„Aceste ţări sunt vecinii noştri apropiaţi şi fac parte din Europa.
Avem în comun nu numai graniţe, ci şi resurse, interese comune şi provocări precum schimbarea climatică“, a spus în cadrul forumului liberala bulgară Bilyana Raeva, preşedinta Delegaţiei pentru relaţiile cu Elveţia, Islanda şi Norvegia.
Islanda: următorul stat membru UE?
Cunoscând o dezvoltare economică remarcabilă după cel de-al doilea război mondial, Islanda a trecut printr-un şoc economic uriaş în criza financiară globală, iar în momentul de faţă începe să caute protecţie economică în interiorul Uniunii Europene şi al zonei euro.
„Islanda ar fi unul din statele care ne-ar aduce expertiză în noile tehnologii.
Gestiunea pescuitului în această ţară este una din cele mai bune din lume; în plus, Islanda este expertă în folosirea energiei geotermale şi în cercetarea în domeniul geneticii“, a specificat doamna Raeva.
Dumneaei a adăugat însă că islandezii se tem să nu piardă controlul asupra stocurilor de peşte din apele teritoriale.
Doamna Raeva a îndemnat Islanda şi Insulele Faroe să fie proactive şi să depună cererea de aderare la UE.
Socialul democrat Karl V. Matthíasson, din Islanda de Nord-Vest, a remarcat faptul că UE este bine văzută în ţara sa: „Am avut probleme serioase din cauza monedei noastre şi mulţi spun că ar trebui să adoptăm moneda euro“, a adăugat dumnealui.
În trecut, islandezilor le era teamă să nu îşi piardă independenţa aderând la Uniunea Europeană. „În criza financiară, oamenii din UE au pierdut bani, dar noi am dat faliment ca naţiune.
Oamenii nu mai sunt la fel de mândri ca înainte. […] De aceea se gândesc acum să adere la UE“, a mai spus domnul Matthíasson.
Insulele Faroe: piatra preţioasă a Atlanticului de Nord
Insulele Faroe, situate în Marea Nordului, între Islanda, Norvegia şi Scoţia, au 50.000 de locuitori, care vorbesc propria lor limbă.
Insulele fac parte din Danemarca, dar beneficiază de un grad înalt de autonomie.
Conform deputatei europene Bilyana Raeva, Insulele Faroe reprezintă o „piatră preţioasă încă nedescoperită“.
„Nu mai suntem atât de dependenţi de Danemarca, din punct de vedere economic, cum eram înainte.
Relaţia noastră cu UE este o dilemă.
Dacă Insulele Faroe ar deveni în sine membru UE, ne-am pierde în marea Uniune.
Cea mai simplă modalitate ar fi să aderăm prin Danemarca, atunci am reprezenta, însă, o minoritate mică“, a spus într-o dezbatere din cadrul forumului liderul Partidului Independenţei din Insulele Faroe, Kári P. Højgaard.
Politica pescuitului din Insulele Faroe pare să fie cel mai important aspect al relaţiilor cu Uniunea Europeană. „Dacă toate deciziile mari sunt luate într-o altă ţară, acestea ar putea avea consecinţe negative asupra noastră.
Pentru noi este important să putem decide în privinţa lucrurilor care ne privesc direct şi avem o tradiţie puternică pentru pescuitul durabil.
Dacă însă Islanda şi Norvegia decid să adere la UE, situaţia se schimbă.
Majoritatea exporturilor noastre de peşte merg în UE, deci, într-un fel, destinul nostru este legat de Uniune şi avem nevoie reciprocă unii de ceilalţi“, a spus domnul Højgaard.
20090302STO50540 Concluziile primului Forum Parlamentar pentru Dimensiunea Nordică (în engleză) Delegaţia pentru relaţiile cu Elveţia, Islanda şi Norvegia şi Spaţiul Economic European (SEE) Bilyana Raeva Dimensiunea Nordică - site-ul Comisiei Europene (în engleză) Relaţiile UE-Islanda - site-ul Comisiei Europene (în engleză) Insulele Faroe (în engleză) Urmăriţi înregistrarea Forumului Parlamentar pentru Dimensiunea Nordică (prima zi) Urmăriţi înregistrarea Forumului Parlamentar pentru Dimensiunea Nordică (a doua zi)
RO
1
DIAPOPHOTO
20090302PHT50650.jpg
RO
2
DIAPOPHOTO
20090226PHT50450.jpg
RO
3
DIAPOPHOTO
20090302PHT50652.jpg
RO
4
DIAPOPHOTO
20090302PHT50648.jpg
RO
5
LINK
/document/activities/cont/200902/20090226ATT50462/20090226ATT50462EN.pdf
RO
6
LINK
/activities/delegations/homeDel.do?body=DEEA
RO
7
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?country=BG&partNumber=1&language=RO&id=38600
RO
8
LINK
http://ec.europa.eu/external_relations/north_dim/index.htm
RO
9
LINK
http://ec.europa.eu/external_relations/iceland/index_en.htm
RO
10
LINK
http://www.faroeislands.com/
RO
11
LINK
mms://wm.streampower.be/ep/archive/ep-channel02_20090225.wmv
RO
12
LINK
mms://wm.streampower.be/ep/archive/ep-channel02_20090226.wmv
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
