FINAL
A6-0199/2007
23.5.2007
RAPORT
privind statutul social al artiştilor
(2006/2249(INI))
Comisia pentru cultură şi educaţie
Raportor:
Claire Gibault
PE 384.288v02-00
CUPRINS
PROPUNERE DE REZOLUŢIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN......................................3
EXPOSÉ DES MOTIFS............................................................................................................10
PROCEDURĂ...........................................................................................................................12
PROPUNERE DE REZOLUŢIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN
privind statutul social al artiştilor
( 2006/2249(INI) )
Parlamentul european ,
– având în vedere Convenţia UNESCO privind protecţia şi promovarea diversităţii de exprimare culturală,
– având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Strategie-cadru pentru nediscriminare şi egalitatea de şanse pentru toţi” ( COM(2005)0224 ),
– având în vedere cartea verde a Comisiei intitulată „Modernizarea dreptului muncii pentru a întâmpina provocările secolului XXI” COM(2006)0708 ,
– având în vedere Rezoluţia sa din 22 octombrie 2002 privind importanţa şi dinamismul teatrului şi al artei spectacolului în Europa extinsă
JO C 300 E din 11.12.2003, p.
156. ,
– având în vedere Rezoluţia sa din 4 septembrie 2003 privind industriile culturale
JO C 76 E din 25.3.2004, p.
459. ,
– având în vedere Rezoluţia sa din 13 octombrie 2005 privind noile provocări ale circului, parte integrantă din cultura Europei
JO C 233 E din 28.9.2006, p.
124. ,
– având în vedere Regulamentul (CEE) nr.
1408/71 al Consiliului din 14 iunie 1971 privind aplicarea regimurilor de securitate socială în raport cu lucrătorii salariaţi şi cu familiile acestora care se deplasează în cadrul Comunităţii
JO L 149 din 5.7.1971, p.
2. ,
– având în vedere Regulamentul (CE) nr.
883/2004 al Parlamentului European şi al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială
JO L 166 din 30.4.2004, p.
1. ,
– având în vedere Directiva 92/100/CEE a Consiliului din 19 noiembrie 1992 privind dreptul de închiriere şi de împrumut şi anumite drepturi conexe dreptului de autor în domeniul proprietăţii intelectuale
JO L 346 din 27.11.1992, p.
61. ,
– având în vedere Directiva 93/98/CEE a Consiliului din 29 octombrie 1993, privind armonizarea duratei de protecţie a dreptului de autor şi a anumitor drepturi conexe
JO L 290 din 24.11.1993, p.
9. ,
– având în vedere Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor şi drepturilor conexe în societatea informaţională
JO L 167 din 22.6.2001, p.
10. ,
– având în vederea Rezoluţia din 9 martie 1999 privind situaţia şi rolul artiştilor în Uniunea Europeană
JO C 175 din 21.6.1999, p.
42. ,
– având în vedere hotărârea Curţii de Justiţie din 30 martie 2000 în cauza C-178/97 Barry Banks şi alţii c.
Théâtre Royal de la Monnaie
Culegere 2000, p.
I-2005. ,
– având în vedere hotărârea Curţii de Justiţie din 15 iunie 2006 în cauza C-255/04, Comisia Comunităţilor Europene c.
Republicii Franceze
Culegere 2006, p.
I-5251. ,
– având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,
– având în vedere raportul Comisiei pentru cultură şi educaţie ( A6-0199/2007 ),
A. întrucât arta poate fi considerată atât o îndeletnicire, cât şi o profesie;
B. întrucât hotărârile anterioare şi Directiva 96/71/CE se aplică, în special, activităţilor legate de arta spectacolului;
C. întrucât practicarea artei la cel mai înalt nivel, necesită existenţa unui interes precoce pentru universul spectacolului şi al culturii, precum şi accesul la operele majore ale patrimoniul nostru cultural,
D. întrucât, în mai multe state membre, unii profesionişti din domeniul artistic nu beneficiază de un statut legal;
E. întrucât flexibilitatea şi mobilitatea sunt elemente ce nu pot fi disociate în cadrul exercitării profesiilor artistice;
F. întrucât niciun artist, în niciun moment din cariera sa, nu este întru totul la adăpost de precaritate;
G. întrucât garantarea unei protecţii sociale sigure reprezintă compensaţia obligatorie pentru caracterul aleatoriu şi uneori nesigur al profesiei artistice;
H. întrucât astăzi este încă aproape imposibil pentru un artist european să îşi reorienteze cariera profesională;
I. întrucât trebuie facilitat accesul artiştilor la informaţii privind condiţiile de muncă, de mobilitate, de şomaj, de sănătate şi de pensie;
J. întrucât predispoziţiile artistice, talentul şi înzestrările naturale nu sunt decât rareori suficiente pentru a deschide calea către o carieră de artist profesionist;
K. întrucât contractele de ucenicie şi/sau de calificare pentru cei cu vocaţie artistică adaptate pentru fiecare disciplină nu au fost încă suficient dezvoltate;
L. întrucât posibilităţile de reorientare profesională pentru artişti ar trebui încurajate;
M. întrucât libera circulaţie a lucrătorilor în general, inclusiv a artiştilor, din noile state membre face încă obiectul anumitor restricţii, dată fiind posibilitatea aplicării unui regim tranzitoriu, prevăzută în tratatele de aderare;
N. întrucât producţiile artistice reunesc adesea artişti europeni şi din afara comunităţii a căror mobilitate este adesea frânată de dificultatea de a obţine vize pe termen mediu;
O. întrucât şederea artiştilor într-un stat membru este adesea de scurtă durată (mai puţin de 3 luni);
P. întrucât toate aceste probleme legate de mobilitatea transfrontalieră, caracteristică principală a profesiilor artistice, subliniază necesitatea de a lua măsuri concrete în acest domeniu;
Q. întrucât diferenţierea între practicile artiştilor amatori şi cele ale profesioniştilor reprezintă o prioritate;
R. întrucât integrarea învăţământului artistic în programele şcolare din statele membre trebuie realizată în mod eficient;
S. întrucât Convenţia UNESCO menţionată mai sus constituie o bază excelentă pentru recunoaşterea importanţei activităţilor profesioniştilor din domeniul creaţiei artistice;
T. întrucât Directiva 2001/29/CE solicită statelor membre care încă nu o aplică să prevadă compensaţii echitabile pentru autori în caz de exceptare sau limitare a dreptului de reproducere (reprografie, copiere privată);
U. întrucât Directiva 92/100/CEE din 19 noiembrie 1992 stabileşte în special drepturile exclusive ale artiştilor interpreţi, precum şi drepturile acestora la o remuneraţie echitabilă, la care nu se poate renunţa;
V. întrucât drepturile patrimoniale ale autorilor şi artiştilor interpreţi constituie în această privinţă o recunoaştere a activităţii lor de creaţie şi a contribuţiei lor la cultură, în general;
W. întrucât creaţia artistică contribuie la dezvoltarea patrimoniului cultural şi se hrăneşte din operele predecesorilor, aflate în custodia statului, din care se inspiră şi îşi extrag materialul,
Îmbunătăţirea situaţiei artistului în Europa
- Situaţia contractuală
1. solicită statelor membre crearea sau aplicarea unui cadru legal şi instituţional pentru susţinerea creaţiei artistice prin adoptarea sau aplicarea unui număr de măsuri coerente şi globale care să includă contractele, securitatea socială, asigurările de sănătate, impozitarea directă şi indirectă şi respectarea normelor europene;
2. subliniază că este necesar să se ia în considerare natura atipică a metodelor de lucru ale artistului;
3. subliniază, de asemenea, că trebuie să se ţină seama de natura atipică şi precară a tuturor profesiilor legate de arta interpretativă;
4. încurajează statele membre să dezvolte crearea contractelor de ucenicie sau de calificare în toate profesiile artistice;
5. sugerează, în consecinţă, statelor membre să favorizeze recunoaşterea experienţei profesionale a artiştilor;
Protecţia artistului
6. invită Comisia şi statele membre ca, după consultarea sectorului artistic, să instituie un „registru profesional european” de tip EUROPASS pentru artişti, în care ar putea să figureze statutul lor, natura şi durata succesivă a contractelor, precum şi datele angajatorilor sau prestatorilor de servicii care îi angajează;
7. încurajează statele membre să îmbunătăţească coordonarea şi schimbul de bune practici şi de informaţii;
8. îndeamnă Comisia ca, în cooperare cu sectorul în cauză, să întocmească un ghid practic uniformizat şi cuprinzător pentru artiştii europeni şi autorităţile din domeniu, care să reunească toate dispoziţiile privind asigurările de sănătate, şomaj şi pensii în vigoare atât la nivel naţional, cât şi european;
9. solicită Comisiei şi statelor membre să aibă în vedere, în baza acordurilor bilaterale aplicabile, posibilitatea asigurării transferului drepturilor de pensie şi securitate socială dobândite de artiştii din afara Uniunii atunci când se întorc în ţările lor de origine, precum şi recunoaşterea experienţei dobândite într-un stat membru al Uniunii Europene;
10. încurajează Comisia să lanseze un proiect-pilot pentru a experimenta crearea unei cartele electronice europene de securitate socială special destinată artistului european;
11. consideră că o astfel de cartelă, care conţine toate informaţiile referitoare la artist, ar trebui să rezolve unele dintre problemele inerente profesiei sale;
12. subliniază necesitatea de a face distincţia dintre mobilitatea specifică artiştilor şi cea a lucrătorilor din Uniunea Europeană, în general;
13. solicită, în acest sens, Comisiei să evalueze progresele înregistrate în privinţa acestei mobilităţi specifice;
14. solicită Comisiei identificarea formală a domeniilor culturale care prezintă cel mai mare risc de exod de creativitate şi de talente şi îndeamnă statele membre să favorizeze prin stimulente reţinerea sau reîntoarcerea artiştilor în Uniunea Europeană;
15. solicită, se ademenea, statelor membre să acorde o atenţie deosebită recunoaşterii la nivel comunitar a diplomelor şi a altor certificate eliberate de toate conservatoarele, academiile de arte europene şi alte şcoli pentru artele interpretative, pentru a permite deţinătorilor acestora să lucreze şi să studieze în toate statele membre, în conformitate cu procesul de la Bologna; în acest sens, îndeamnă statele membre să promoveze studiul artelor în instituţii de învăţământ şcolare, oferind formare personală şi profesională de bună calitate care să permită elevilor să îşi dezvolte talentul artistic, beneficiind în acelaşi timp de o educaţie generală care să le ofere perspective şi în alte domenii profesionale; subliniază, de asemenea, importanţa propunerii de iniţiative la nivel european pentru facilitarea recunoaşterii în Uniunea Europeană a diplomelor şi a altor certificate eliberate de conservatoarele şi academiile de arte naţionale din ţările terţe, pentru a facilita mobilitatea artiştilor către statele membre ale Uniunii Europene;
16. invită Comisia să adopte o „cartă europeană a activităţilor din domeniul creaţiei artistice şi a condiţiilor de desfăşurare a acestora” pe baza unei iniţiative similare celei a UNESCO, pentru a afirma importanţa activităţii artistice profesionale şi pentru a facilita integrarea europeană;
17. solicită statelor membre eliminarea tuturor tipurilor de restricţii privind accesul pe piaţa muncii al artiştilor din noile state membre;
18. solicită statelor membre care nu au făcut încă acest lucru, să organizeze în mod în eficient, în conformitate cu Directiva 92/100/CEE şi Directiva 2001/29/CE, plata tuturor compensaţiilor echitabile pentru drepturile de reproducere şi remuneraţii echitabile pentru deţinătorii de drepturi de autor şi drepturi asociate;
19. îndeamnă Comisia să efectueze un studiu pentru a analiza măsurile luate de statele membre pentru a garanta în mod eficient deţinătorilor de drepturi de autor şi alte drepturi asociate o compensaţie echitabilă pentru exceptările legale aplicate de statele membre în conformitate cu Directiva 2001/29/CE şi pentru exploatarea legală a drepturilor lor în conformitate cu Directiva 92/100/CEE;
20. îndeamnă Comisia să efectueze un studiu pentru a analiza măsurile luate de statele membre pentru a aloca o parte din veniturile obţinute prin plata compensaţiei echitabile pentru deţinătorii drepturilor de autor şi de alte drepturi asociate promovării activităţii creative şi protecţiei sociale şi financiare a artiştilor şi să analizeze instrumentele legale care ar putea fi utilizate pentru a contribui la finanţarea protecţiei artiştilor europeni în viaţă;
Politica vizelor: mobilitate şi locuri de muncă pentru resortisanţii din ţările terţe
21. subliniază necesitatea de a lua în considerare dificultăţile pe care le implică în prezent obţinerea de către unii artişti europeni şi din afara comunităţii a unei vize în scopul eliberării unui permis de muncă şi incertitudinile care rezultă din această situaţie;
22. subliniază că este dificil pentru artiştii care dispun de contracte de angajare pe termen scurt să îndeplinească condiţiile de obţinere a vizelor şi a permiselor de muncă;
23. invită Comisia să reflecteze asupra sistemelor actuale de obţinere a vizelor şi a permiselor de muncă pentru artişti şi să elaboreze norme comunitare în acest domeniu care să ducă la introducerea unor vize temporare specifice pentru artiştii europeni şi cei din ţările terţe, cum este deja cazul în unele dintre statele membre;
Formarea continuă şi reconversia profesională
24. invită statele membre să creeze structuri de formare şi de ucenicie specifice, destinate profesiunilor din sectorul cultural, pentru a dezvolta o politică autentică de ocupare a forţei de muncă în acest domeniu;
25. solicită Comisiei să adune toate lucrările de cercetare şi publicaţiile existente şi să realizeze un studiu care să evalueze situaţia actuală din Uniunea Europeană în ceea ce priveşte bolile profesionale specifice profesiilor artistice, cum ar fi artroza;
26. reaminteşte că toţi artiştii îşi exercită activitatea în mod permanent, fără a le limita la orele de prestaţie artistică sau de interpretare scenică;
27. reaminteşte, în acest sens, că perioadele de repetiţie reprezintă perioade de lucru efectiv şi că este necesar ca, în carierea lor, să se ia în consideraţie totalitatea acestor perioade de activitate, atât în cursul perioadelor de şomaj, cât şi pentru pensie;
28. îndeamnă Comisia să evalueze nivelul real de cooperare europeană şi schimburile legate de formarea profesională în domeniul artelor interpretative şi să promoveze aceste aspecte în cadrul programelor de formare continuă şi cultură 2007, precum şi în cadrul Anului european al educaţiei şi culturii în 2009;
Către o restructurare a activităţilor cu caracter amator
29. insistă asupra necesităţii de a sprijini toate activităţile artistice şi culturale desfăşurate în special pentru categorii de public defavorizate din punct de vedere social, pentru a îmbunătăţi integrarea acestora;
30. subliniază importanţa activităţilor artiştilor amatori ca element esenţial de coeziune pentru comunităţile locale şi pentru dezvoltarea unei societăţi a cetăţenilor;
31. subliniază faptul că artiştii care nu au beneficiat de o formare specifică, dar care aspiră la o carieră artistică profesionistă ar trebui să fie bine informaţi asupra anumitor aspecte legate de profesie;
32. îndeamnă, prin urmare, statele membre să încurajeze şi să promoveze activităţile artiştilor amatori, în legătură permanentă cu artiştii profesionişti;
Garantarea formării artistice şi culturale de la cea mai fragedă vârstă
33. solicită Comisiei să întocmească un studiu privind educaţia artistică în Uniunea Europeană (conţinut, tipul de formare – şcolară sau de altă natură– rezultatele şi oportunităţile profesionale) şi să îi comunice rezultatele acestuia în termen de doi ani;
34. îndeamnă Comisia să încurajeze şi să promoveze mobilitatea studenţilor europeni din domeniul artelor prin încurajarea programelor de schimburi de studenţi de la conservatoarele şi academiile de arte naţionale, atât din interiorul cât şi din exteriorul Europei;
35. invită Comisia se prevadă finanţarea măsurilor şi proiectelor pilot care vor permite în special definirea modelelor adecvate în materie de educaţie artistică în cadrul instituţiilor de învăţământ, prin punerea în aplicare a unui sistem european de schimb de informaţii şi experienţe pentru profesorii care predau materii artistice;
36. recomandă statelor membre să intensifice formarea profesorilor care predau materii artistice;
37. solicită Comisiei şi statelor membre să studieze posibilitatea creării unui fond european de mobilitate de tip Erasmus pentru schimburile de profesori şi tineri artişti; reaminteşte, în acest sens, dorinţa sa de mări bugetul european pentru cultură;
38. solicită Comisiei şi statelor membre să lanseze o campanie de informare care să ofere o garanţie a calităţii educaţiei artistice;
39. încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, precum şi parlamentelor şi guvernelor statelor membre.
EXPOSÉ DES MOTIFS
Vers un statut de l'artiste européen
La question de la régulation de l’accès aux emplois du spectacle vivant est complexe et controversée, mais il devient aujourd’hui impossible d’occulter les problèmes engendrés par l’absence de régulation.
Il ne suffit pas d’arguer du caractère positif de l’absence de « filtre » et des possibilités de chacun à s’exprimer librement, car ceci reviendrait tout simplement à confier au marché le soin d’assurer cette fonction au détriment des critères artistiques et ceux de la justice sociale.
Même pour les plus talentueux d’entre eux, les carrières dans le spectacle vivant demeurent une succession aléatoire et chaotique de traversées du désert, de salaires en baisse, d’heures non déclarées et de conditions de travail dégradées, et donc autant de désillusions.
Il convient donc d’établir un équilibre entre la capacité de diffusion et le nombre de personnes souhaitant mener une carrière artistique.
Par ailleurs, il est évident que les productions artistiques aujourd'hui rassemblent souvent des artistes européens et extracommunautaires dont la mobilité est souvent freinée par la non transposition des législations européennes dans les Etats Membres, et une mauvaise connaissance des législations nationales.
Or des règles européennes existent et ne demandent qu'à être appliquées, et les artistes méconnaissent les législations des Etats Membres qui les accueillent et ne savent pas comment faire appliquer les textes européens.
La plupart des difficultés rencontrées par les artistes ne sont pas d'ordre culturel mais liées à la mobilité, à la politique des visas, à la santé, la sécurité sociale, le chômage, à la retraite, et c'est surtout à ces points très concrets que nous avons tenté d'apporter une ébauche de réponse.
Plusieurs Etats Membres se sont penchés sur cette situation, et ont estimé qu'il fallait absolument réfléchir à une amélioration qui permettrait aux artistes européens d'atteindre un niveau adéquat de reconnaissance et d'intégration dans leur activité professionnelle.
C'est la raison pour laquelle, la mise en forme d'une " Charte européenne pour l'activité de création artistique et ses conditions d'exercice" nous paraît une excellente base de réflexion.
La première étape de l'amélioration de la condition de l'artiste consiste précisément à faire une évaluation de ses besoins, mais ne saurait suffire en soi.
Le défi d'une politique culturelle européenne est de construire un environnement culturel dynamique, de création et d'innovation dans tous les domaines des arts, et cela ne peut pas se faire sans que nous offrions à nos artistes des garanties sociales que nous octroyons à tous les autres travailleurs européens, en contrepartie d'une garantie de la liberté artistique qui leur est indispensable.
PROCEDURĂ
Titlu
Statutul social al artiştilor
Numărul procedurii
2006/2249(INI)
Comisia competentă în fond
Data anunţării în plen a autorizării
CULT
26.10.2006
Comisia (comisiile) sesizată(e) pentru avizare
Data anunţului în plen
Avize care nu au fost emise Data deciziei
Cooperare consolidată Data anunţului în plen
Raportor(i)
Data numirii
Claire Gibault 3.10.2005
Raportor(i) substituit (substituiţi)
Examinare în comisie
29.1.2007
10.4.2007
Data adoptării
7.5.2007
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
18
Membri titulari prezenţi la votul final
Ivo Belet, Marie-Hélène Descamps, Věra Flasarová, Milan Gaľa, Claire Gibault, Vasco Graça Moura, Manolis Mavrommatis, Ljudmila Novak, Karin Resetarits, Pál Schmitt, Nikolaos Sifunakis, Tomáš Zatloukal
Membri supleanţi prezenţi la votul final
Gyula Hegyi, Erna Hennicot-Schoepges, Mary Honeyball, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka
Membri supleanţi (articolul 178 alineatul (2)) prezenţi la votul final
Morillon, Philippe
Data depunerii
23.5.2007
Observaţii (date disponibile într-o singură limbă)
...
