Şedinţa extraordinară în plen la Bruxelles cu prilejul încheierii preşedinţiei finlandeze a Uniunii
Instituţii
2006-12-18 - 17:49
Parlamentul European s-a reunit în plen, luni, 18 decembrie 2006, la Bruxelles, cu prilejul unei şedinţe extraordinare în care preşedinţia Finlandeză a Uniunii Europene a prezentat rezultatele consiliului european de la 14-15 decembrie din Bruxelles şi bilanţul celor şase luni de activitate.
Preşedinţia Uniunii
Referindu-se la summitul european din 14-15 decembrie, de la Bruxelles, premierul finlandez, Matti VANHANEN a subliniat că s-au discutat probleme legate de viitorul Uniunii şi de politica sa externă, precum şi aspecte legate de procesul decizional în materie de justiţie şi afaceri interne . "
Uniunea Europeană este deschisă pentru orice state care îndepinesc condiţiile de aderare (...)
Obiectivul nostru constă într-o politică de extindere deschisă, pentru o Uniune din ce în ce mai puternică ", a declarat Vanhanen, salutând, cu acest prilej, aderarea României şi a Bulgariei la Uniune, începând cu 1 ianuarie 2007.
"Politica de extindere trebuie gestionată foarte ferm", a adăugat, însă, preşedintele în exerciţiu al Uniunii.
Cât despre Tratatul Constituţional , Vanhanen a menţionat relansarea discuţiilor pe această temă dificilă de către preşedinţia finlandeză a Uniunii, însă a specificat faptul că documentul trebuie revizuit, neputând fi prezentat, în aceeaşi formă, spre ratificare statelor care s-au declarat, prin referendum, împotriva prevederilor sale. "
Dacă ar exista un lucru pe care l-aş schimba în Uniune, pe baza experienţei mele ca preşedinte, ar fi un proces decizional cu vot prin majoritate calificată.
Este cea mai eficientă şi corectă modalitate de a se lua decizii bune ", a mai afirmat reprezentantul preşedinţiei finlandeze a Uniunii.
Referitor la politica europeană privind imigrarea , premierul finlandez s-a declarat în favoarea consolidării acesteia, în special în beneficiul Statelor Membre din Sudul Uniunii, care se confruntă cu valuri mari de imigranţi clandestini.
Vorbind despre politica de inovaţie şi concurenţă a Uniunii, el a precizat că trebuie rezolvate problemele legate de energie şi de schimbările climatice.
Matti Vanhanen a subliniat cooperarea excelentă pe care a avut-o cu Parlamentul European şi cu preşedintele acestuia, Josep Borrell, şi a enumerat, în continuare, câteva din rezultatele semnificative obţinute de preşedinţia finlandeză a Uniunii - noua legislaţie privind produsele chimice (REACH), aşteptată atât de consumatori cât şi de industrie, directiva serviciilor, cel de-al 7-lea Program-Cadru pentru Cercetare şi câteva reuşite în plan extern (Iran, Liban, Rusia).
Referitor la Rusia , Vanhanen a declarat că această ţară constituie un partener important al Uniunii, însă şi-a exprimat temerea că ea nu merge în direcţia cea bună. "
Suntem îngrijoraţi în legatură cu multe din lucrurile care se întamplă acolo.
Autorităţile ruse trebuie să dea dovadă de un angajament mai hotărât în ce priveşte respectarea statului de drept, întrucât nu vrem ca Rusia să devină din ce în ce mai autoritară ", a spus el.
Î n încheierea discursului său, preşedintele în exerciţiu al Uniunii şi-a exprimat convingerea că " Europa are nevoie de rezultate concrete în beneficiul cetăţenilor, fiindcă doar astfel îşi poate dovedi legitimitatea, şi că Europa nu va avea succes în lume dacă nu va vorbi cu aceeaşi voce".
Preşedintele Comisiei Europene
Conform preşedintelui Comisiei Europene, José Manuel BARROSO , summitul european de săptămâna trecută a demonstrat că Europa poate deveni o Uniune de " consens şi progres ".
El a felicitat preşedinţia finlandeză pentru a-şi fi concentrat activitatea asupra obţinerii unor rezultate concrete.
Barroso a solicitat, însă, menţinerea unui parteneriat eficient între Consiliu, Comisie şi Parlament, astfel încât să existe câştiguri pentru toată lumea.
Menţionând că " cele trei instituţii au cooperat concentrându-se mai mult în direcţia obţinerii de rezultate şi nu a declanşării de bârfe de la Bruxelles ", el a trecut în revistă doar câteva din reuşitele obţinute în urma unei astfel de colaborări - directiva serviciilor, extinderea, politică de energie, REACH, al Şaptelea Program-Cadru pentru Cercetare şi noul Sistem Schengen.
Referindu-se la extinderea Uniunii, Barroso a salutat consensul în ce priveşte o mai bună capacitate de integrare a Uniunii. "
Cu pregătirile adecvate, extinderea este un caştig pentru toată lumea", a spus el.
Cât despre imigrare, liderii europeni au recunoscut că " nu este suficient doar să se gestioneze situaţia, ci trebuie acţionat asupra cauzei" care provoacă imigrarea.
Subliniind nevoia unui proces decizional mai eficient în domeniul justiţiei şi al afacerilor interne, preşedintele Comisiei şi-a exprimat regretul pentru faptul că unele State Membre s-au opus utilizării pe scară mai mare a votului cu majoritate calificată.
Printre alte teme trecute în revistă, Barroso a accentuat creşterea numărului de locuri de muncă, asigurată anul acesta.
Vorbind despre energie şi schimbările climatice, domenii în care Comisia îşi finalizează propunerile de politică, el şi-a exprimat convingerea că " cetăţenii europeni nu vor mulţumi Uniunii dacă aceasta va aborda subiectul cu timiditate".
În final, Barroso a estimat că există o anume voinţă din partea Statelor Membre de a lucra asupra proiectului constiţutional şi a accentuat că " Europa viitorului nu poate fi construită cu instrumente ale trecutului".
Liderii grupărilor politice din Parlamentul European
Hans-Gert POETTERING (PPE-DE) a salutat preşedinţia finlandeză a Uniunii pentru " succesele sale faimoase REACH, directiva serviciilor şi FP7 " şi a adăugat că Parlamentul poate fi mândru de rolul pe care l-a avut în aprobarea acestor noi legislaţii.
Referindu-se la politica externă, Poettering a subliniat " relaţiile dificile ale Uniunii cu Rusia ", estimând că deşi dificil, între cele două părţi trebuie să rămână un parteneriat.
Respectarea drepturilor omului în Federaţia Rusă a fost menţionată ca o mare sursă de îngrijorare.
Cu toate acestea, însă, " nu trebuie să existe acorduri bilaterale, întreaga Uniune trebuie să fie implicată în orice fel de acord cu Rusia ", a afirmat liderul PPE-DE.
Cât despre Turcia, Poettering a afirmat că relaţiile de prietenie şi parteneriat rămân cruciale, însă " Turcia trebuie să-şi respecte angajamentele".
Vorbind despre Constituţie, Poettering a declarat că grupul său doreşte un rezultat înaintea următoarelor alegeri europene şi şi-a exprimat speranţa că Declaraţia UE prevăzută pentru Martie 2007 va stabili liniile generale de acţiune.
Referitor la imigrare, Poettering a accentuat că "nu mai pot fi acceptate moartea şi sărăcia la uşile Uniunii" .
Totuşi, una din soluţii, a spus el, este " asigurarea că imigranţii din Uniune să poată avea un viitor în ţările lor de origine".
Martin SCHULZ (PSE) consideră că " având în vedere circumstanţele, preşedinţia finlandeză a Uniunii a făcut o treabă foarte bună ".
În timpul acesteia, Uniunea Europeană a recunoscut "atât responsabilitatea pe care o are pentru continuarea extinderii, " cât şi faptul că " nu mai poate fi vorba de extindere fără reforme ".
Într-adevăr, " aşteptările cetăţenilor de la Uniune pot fi atinse doar cu o reformă constituţională", a spus el.
Un alt mesaj ce poate fi transmis în urma preşedinţiei finlandeze a Uniunii este că "Europa are nevoie de o politică de emigare care nu înseamnă doar restricţii; avem nevoie de imigranţi ", a declarat Schulz.
"Dacă vrem să direcţionăm, însă, imigrarea, avem nevoie de instrumentele relevante " - cu alte cuvinte, de o mai mare utilizare a votului cu majoritate calificată în domeniul justiţiei şi al afacerilor interne.
În acest sens, ultimul consiliu european (14-15 decembrie, Bruxelles) a fost un "summit de şanse pierdute", a adăugat liderul grupării socialiste din Parlamentul European.
Revizuind realizările legislative din ultima jumătate a anului, Schulz a subliniat directiva serviciilor - în care Parlamentul a jucat un rol important, " luând un concept neo-liberal distructiv şi transformându-l într-o legislaţie socială" - la fel ca REACH, unde a fost găsit un "compromis rezonabil" între industrie şi reprezentanţii ecologiştilor.
Din partea ALDE, Graham WATSON a mulţumit preşedinţiei finlandeze pentru activitatea desfăşurată şi şi-a exprimat speranţa că viitoarea preşedinţie germană a Uniunii va continua politica celei finlandeze.
Dintre realizările preşedinţiei finlandeze, Watson a enumerat REACH, directiva serviciilor, bugetul pentru 2007 şi aderarea României şi a Bulgariei.
El a salutat totodată eforturile pentru utilizarea votului cu majoritate calificată în domeniul justiţiei şi al afacerilor interne şi a cerut cancelarului german Angela Merkel să întreprindă mai mult în aceasta privinţă.
Privind imigrarea, Watson a estimat că " se pune prea mult accentul pe securitate şi prea puţin pe aspectele umanitare".
El a salutat noile abordări cu accent pe dezvoltare, însă a menţionat că "nu este suficientă doar consolidarea rapidă a Frontex" (agenţia europeană pentru controale la frontiere).
Dintre concluziile summitului, liderul ALDE a subliniat declaraţia referitoare la succesul extinderii. "
Oamenii aveau nevoie să ştie acest lucru ", a spus el.
Din partea UEN, Brian CROWLEY a declarat că succesul preşedinţiei finlandeze a Uniunii s-a datorat " celor patru C: consisţentă, coordonare, cooperare şi consens ".
Totuşi, spre deosebire de antevorbitorii săi, el a avertizat în ce priveşte votul cu majoritate pentru justiţie şi afaceri interne, menţionând că " dacă nu există un acord din partea tuturor Statelor Membre, nu se poate trece la acţiune".
Crowley a salutat solidaritatea Uniunii faţă de Rusia, în ce priveşte interzicerea de către Moscova a importurilor de produse alimentare din Polonia, exprimându-şi convingerea că " Statele Membre nu trebuie să cedeze".
Referitor la imigrare, el s-a exprimat în favoarea celor care au accentuat nevoia de a se "uita la motivele pentru care oamenii fug " din ţările lor.
Genocidul de la Darfur a fost un exemplu de eşec privind modalitatea de reacţie a comunităţii internaţionale.
În 2007, trebuie să spunem " nu vom mai proceda astfel niciodată ", a încheiat el.
Monica FRASSONI (IT), din partea Ecologiştilor, a salutat " eforturile generoase " ale preşedinţiei finlandeze în ce priveşte imigrarea, schimbările climatice şi Tratatul Constituţional.
Totuşi, Frassoni s-a declarat împotriva vederilor guvernului finlandez asupra energiei nucleare şi a construcţiei unei noi centrale nucleare în Finlanda. "
Privind imigrarea, s-au convenit mult mai multe la Tampere, în timpul ultimei preşedinţii finlandeze", a spus ea.
Frassoni a continuat că gruparea sa nu este de acord cu rezultatele privind Directiva Serviciilor şi a estimat că ar fi trebuit să se facă mai mult referitor la reforma instituţională.
Cât despre relaţiile cu Rusia, Frassoni a accentuat importanţa reducerii dependenţei de Moscova în plan energetic şi a relansării investiţiilor în sursele de energie refolosibile.
Ea a mulţumit lui Poettering şi preşedintelui Borrell pentru buna cooperare de care au dat dovadă.
Sylvia-Yvonne KAUFMANN (GUE/NGL) a subliniat faptul că gruparea sa nu este de acord cu rezultatul Directivei Serviciilor şi al REACH.
Referindu-se la declaraţiile lui Schulz, Kaufmann a precizat: " Directiva Serviciilor nu este nimic de care să ne bucurăm, Uniunea Europeană nu şi-a întors atenţia de la liberalismul economic ".
Ea a menţionat că Tratatul de la Nisa nu constituie o bază adecvată pentru o funcţionare eficientă a Uniunii şi că este nevoie de reforme instiţutionale solide în timpul preşedinţiei germane a Uniunii. "
Dumpingul social n-ar duce decât la pierderea intereselor cetăţenilor europeni, ar trebui făcute mai multe pentru justiţia socială", a încheiat ea.
Nigel FARAGE (IND/DEM), a declarat că preşedinţia finlandeză a Uniunii "a trecut testul" .
Parlamentul finlandez a ratificat, totodată, Constituţia Europeană, în pofida unui "sondaj recent de opinie în care doar unul din patru dintre cei intervievaţi în Finlanda s-au declarat în favoarea sa".
Constituţia, a spus Farage, poate că a murit, însă " conţinutul său nu, iar imbunătăţirea procesului decizional în Uniune i-ar aduce o putere mai mare".
Chiar dacă preşedinţia finlandeză a urmărit să înregistreze progrese cu proiectul constituţional, "în Marea Britanie, oamenii vor avea şansa să-şi facă opinia auzită", a spus el.
Koenraad DILLEN (NI) a declarat că nu poate sprijini consensul grupurilor politice mai mari din Parlament.
Negocierile cu Turcia, a spus el, ar trebui oprite.
Referindu-se la o transmisie TV fictivă în Belgia privind independenţa Flandrei, el a preluat declaraţiile premierului luxemburghez conform cărora independenţa Flandrei ar fi "inacceptabila pentru Europa ".
Dillen şi-a exprimat dezacordul în acest sens şi a spus că flamanzilor ar trebui să li se acorde dreptul democratic de a-şi vota independenţa.
Răspunsul premierului Vanhanen la dezbatere
Rezumând temele discutate, din punctul de vedere al Consiliului, Vanhanen a respins acuzaţiile lui Farage conform cărora planurile Uniunii " merg înainte indiferent de situaţie ", menţionând că politica "nu înseamnă puteri mai mari, ci instrumente mai utile" şi că fără un vot cu majoritate calificată, "nu avem la dispoziţie astfel de instrumente".
Referindu-se la 2007, Vanhanen a citat ca provocări majore: decizia privind înfiinţarea Institutul European al Tehnologiei, negocierile de extindere cu Balcanii de Vest (care, a spus el, " ar trebui continuate în paralel cu reforma instiţutională "), şi nevoia unei decizii la timp privind soarta constituţiei, înainte de alegerile din 2009.
Răspunsul preşedintelui Barroso la dezbatere
Rezumând temele discutate, din punctul de vedere al Comisiei, preşedintele Barroso a notat că aceasta va fi ultima preşedinţie a Uniunii cu 25 State Membre şi a mulţumit Parlamentului pentru sprijinul său în asigurarea aderării la timp a României şi Bulgariei.
Referitor la relaţiile Uniunii cu Rusia, preşedintele Barroso a estimat că Uniunea ar trebui să evite orice riscuri de confruntare şi să caute, în schimb, abordări constructive, pozitive.
Rusia " are nevoie de un partener stabil în egală măsură în care noi avem nevoie de un furnizor stabil", a declarat Barroso referindu-se la aspectul energetic.
Uniunea Europeană, însă, trebuie să-şi menţină principiile în special în ce priveşte respectarea drepturilor omului. "
Acest lucru nu este negociabil ", a adăugat Barroso, notând că solidaritatea în rândul Statelor Membre "trebuie să devină o piatră de temelie în relaţiile externe".
20061214IPR01533
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
