P6_TA(2007)0352
Raport intermediar de activitate 2006 privind Fosta Republică Iugoslavă Macedonia
A6-0214/2007
Rezoluţia Parlamentului European din 12 iulie 2007 cu privire la raportul intermediar de activitate 2006 al Fostei Republici Iugoslave Macedonia ( 2006/2289(INI) )
Parlamentul European
, –
având în vedere concluziile Preşedinţiei Consiliului European de la Salonic, din 19-20 iunie 2003, cu ocazia căruia toate statele din Balcanii de Vest au fost asigurate că în viitor vor adera la Uniunea Europeană,
–
având în vedere decizia Consiliului European din 16 decembrie 2005 de a acorda Fostei Republici Iugoslave Macedonia statutul de ţară candidată la aderarea la UE, precum şi concluziile Consiliului European din 15-16 iunie 2006 şi ale Consiliului European din 14-15 decembrie 2006,
–
având în vedere concluziile celei de-a doua reuniuni a Consiliului de Stabilizare şi Asociere UE - Fosta Republică Iugoslavă Macedonia din 18 iulie 2005 şi concluziile celei de-a treia reuniuni a Consiliului de Stabilizare şi Asociere UE - Fosta Republică Iugoslavă Macedonia din 11 decembrie 2006,
–
având în vedere Decizia 2006/57/CE a Consiliului din 30 ianuarie 2006 privind principiile, priorităţile şi condiţiile cuprinse în Parteneriatul european cu Fosta Republică Iugoslavă Macedonia şi de abrogare a Deciziei 2004/518/CE JO L 35, 7.2.2006, p.
57.
,
–
având în vedere Raportul intermediar de activitate 2006 al Comisiei privind Fosta Republică Iugoslavă Macedonia ( SEC(2006)1387 ),
–
având în vedere rezoluţia sa din 13 decembrie 2006 privind Comunicarea Comisiei privind strategia de extindere şi principalele provocări 2006–2007 Texte adoptate la această dată, P6_TA(2006)0568 .
–
având în vedere recomandările Comisiei parlamentare paritare UE - Fosta Republică Iugoslavă Macedonia din 29-30 ianuarie 2007,
–
având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,
–
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe ( A6-0214/2007 ),
A.
întrucât extinderea viitoare a Uniunii Europene nu reprezintă un scop în sine, întrucât se cere respectarea cu stricteţe a criteriilor de la Copenhaga de către statele membre şi întrucât fiecare ţară candidată va fi evaluată pe baza propriilor merite,
B.
întrucât Fosta Republică Iugoslavă Macedonia a fost implicată cu succes în negocieri referitoare,
inter alia
, la relaţiile cu Uniunea Europeană, precum Acordul de Stabilizare şi Asociere (ASA), Asociaţia Central Europeană a Liberului Schimb (CEFTA), eforturile Uniunii Europene privind soluţionarea paşnică a diferenţelor interne de opinie din 2001 şi pregătirile de adoptare a
acquis
-ului comunitar în perioada de până la 2011,
C.
întrucât de la recunoaşterea statutului de ţară candidată de către UE la 16 decembrie 2005, nu au avut loc negocieri de aderare cu Fosta Republică Iugoslavă Macedonia,
D.
întrucât, în timp ce principiile de la baza Acordului-cadru de la Ohrid din 13 august 2001 au fost în prezent incluse în cadrul constituţional şi juridic al ţării, este necesar un efort susţinut pentru a pune pe deplin în aplicare dispoziţiile sale, în special cu privire la continuarea procesului de descentralizare şi reprezentare echitabilă a comunităţilor minoritare la nivel naţional şi local,
E.
întrucât prin Concluziile Preşedinţiei Consiliului European de la Salonic din 19-20 iunie 2003 s-a reiterat hotărârea acestuia de a sprijini pe deplin şi eficient perspectiva europeană a ţărilor din Balcanii de Vest, care vor deveni o parte integrantă a UE, după ce îndeplinesc criteriile stabilite,
F.
întrucât succesul final în promovarea reformelor economice nu va fi garantat dacă nu se ajunge mai întâi la un consens politic şi la o încredere interetnică,
G.
întrucât prin Concluziile Preşedinţiei Consiliului European de la Bruxelles din 14-15 decembrie 2006 s-a afirmat că UE îşi respectă angajamentele faţă de ţările care se află în procesul de extindere şi s-a reiterat că progresul fiecărei ţări către Uniunea Europeană depinde de eforturile individuale ale acesteia de a respecta criteriile de la Copenhaga şi condiţiile Procesului de Stabilizare şi Asociere,
H.
reamintind Declaraţia UE/Balcanii de Vest de la Salzburg din 11 martie 2006, adoptată în unanimitate de toţi miniştrii de externe ai Uniunii Europene şi miniştrii de externe ai ţărilor din Balcanii de Vest, care reiterează importanţa bunelor relaţii de vecinătate şi necesitatea găsirii unor soluţii reciproc acceptabile cu privire la aspecte nesoluţionate în raport cu ţările vecine,
1.
felicită Fosta Republică Iugoslavă Macedonia pentru progresele realizate în realizarea criteriilor politice de la Copenhaga şi pentru punerea în aplicare a recomandărilor Parteneriatului european din 2004, a dispoziţiilor ASA şi a cerinţelor Procesului de Stabilizare şi Asociere; subliniază că reformele trebuie menţinute şi că legislaţia adoptată trebuie pusă în aplicare în mod corespunzător şi rapid, în special în domeniul poliţiei, justiţiei, administraţiei publice şi al luptei împotriva corupţiei pentru a înfiinţa o adevărată economie de piaţă, pentru a stimula creşterea economică şi ocuparea forţei de muncă şi pentru a îmbunătăţi mediul de investiţii;
2.
subliniază că începerea negocierilor de aderare va depinde de progresul făcut în aceste domenii; încurajează toate părţile implicate să păstreze acest impuls şi subliniază necesitatea ca forţele politice atât de la guvernare, cât şi din opoziţie, să continue punerea în aplicare a reformelor necesare pentru integrarea ţării în Uniunea Europeană;
3.
felicită guvernul fostei Republici Iugoslave Macedonia pentru cooperarea sa în domeniul politicii externe şi de securitate comună (PESC) şi al politicii europene de securitate şi de apărare (PESA), în special participarea sa la misiunea ALTHEA a UE şi voinţa sa de a contribui la dezvoltarea capacităţilor PESA şi a viitoarelor misiuni civile şi militare de gestionare a crizelor conduse de către UE;
4.
observă cu satisfacţie că ulterior conflictului intern din 2001, în strânsă colaborare cu UE, au fost găsite soluţii în cadrul acordului-cadru de la Ohrid care permit tuturor cetăţenilor, indiferent de originea etnică, să convieţuiască în pace şi egalitate, prin consolidarea utilizării limbilor minoritare în guvern şi învăţământ, prin reorganizare municipală şi prin intermediul aplicării principiului majorităţii duble în votarea legilor (principiul Badinter) care protejează poziţia comunităţilor minoritare în luarea deciziilor în Parlament; observă că în 2007 s-a ajuns la un acord asupra zilelor naţionale ale diferitelor grupuri etnice şi religioase;
5.
subliniază că acordul-cadru de la Ohrid a transformat ţara prin luarea pe deplin în considerare a caracterului său multietnic şi multicultural, reprezentând astfel un element esenţial al criteriilor politice de la Copenhaga de aderare la Uniunea Europeană; subliniază faptul că respectarea literei şi spiritului acordului va rămâne crucială pentru traseul european al ţării către aderarea la UE; subliniază încă o dată faptul că principiul Badinter trebuie respectat pe deplin şi că toate părţile trebuie să se respecte şi să colaboreze în cadrul instituţiilor democratice pe care ţara le-a creat cu atâtea eforturi;
6.
subliniază că principiul Badinter, astfel cum este înscris în Constituţia Fostei Republici Iugoslave Macedonia este menit a fi o modalitate de dialog şi de consens într-un stat multietnic; constată că la începutul lui 2007, ca urmare a nemulţumirii privind aplicarea principiului Badinter, cel mai mare partid albanez din opoziţie şi-a încetat activitatea parlamentară; salută faptul că consultările dintre guvern şi opoziţie au rezultat într-un acord care include lista de legi ce vor fi aplicate prin aplicarea principiului Badinter, utilizarea limbii albaneze în instituţiile publice, situaţia asigurărilor sociale ale foştilor luptători din guerilla albaneză şi componenţa Comitetului pentru relaţii interetnice, permiţând astfel tuturor membrilor aleşi să-şi reia atribuţiile parlamentare şi să facă dovadă de responsabilitate politică; solicită în acest sens, în urma punerii în aplicare a acordului, ca statutul de ţară candidată la UE care i-a fost conferit în 2005, să fie însoţit cât de curând de începerea efectivă a negocierilor de aderare; invită, toate părţile să menţină şi să consolideze acest spirit de dialog prin soluţionarea divergenţelor şi să continue împreună agenda de reforme, esenţială pentru planurile europene ale ţării;
7.
regretă practica boicotării activităţii parlamentare şi subliniază faptul că asemenea practici sunt incompatibile cu instituţiile parlamentare funcţionale, pe care se aşteaptă să le deţină toate ţările candidate sau care aspiră să adere la UE;
8.
reaminteşte că aplicarea coerentă a principiului Badinter asigură o cooperare interetnică permanentă şi o relaţie de încredere între toate părţile; regretă în acest sens exemplul recent al votului cu privire la modificarea Legii radiodifuziunii, prin care, deşi legea în sine a fost adoptată în conformitate cu principiul Badinter, amendamentele au fost adoptate numai printr-o majoritate simplă; face apel de urgenţă pentru menţinerea şi aplicarea coerentă a independenţei transmisiunilor publice stabilite prin Legea din noiembrie 2005, care – contrar situaţiei anterioare de intervenţie politică – respectă standardele europene în domeniul media;
9.
recomandă ca ţara să înveţe din cele mai bune practici europene în domeniul administraţiei publice şi al învăţământului care ţin cont de diferenţele etnice şi lingvistice; solicită încheierea de acorduri viitoare privind felul în care cele două comunităţi etnice majoritare şi diferitele minorităţi pot convieţui în condiţii egale şi armonioase; solicită în acest sens aplicarea eficientă a dispoziţiilor constituţionale menite să garanteze reprezentarea echitabilă a comunităţilor minoritare în administraţia publică;
10.
atrage atenţia asupra faptului că trebuie luate măsuri specifice şi urgente pentru îmbunătăţirea situaţiei romilor prin utilizarea Strategiei naţionale privind romii, implicând societatea civilă romă bine dezvoltată ca partener principal; consideră că o corelare între fondurile guvernamentale şi fondurile din cadrul instrumentului de asistenţă pentru preaderare Regulamentul Consiliului (CE) nr.
1085/2006 din 17 iulie 2006 de instituire a unui instrument de asistenţă pentru preaderare (IPA) (JO L 210, 31.7.2006, p.
82).
, alături de recunoaşterea instituţională a Grupului Consultativ al Romilor, ar trebui să fie o modalitate de îmbunătăţire a includerii sociale a romilor în Fosta Republică Iugoslavă Macedonia;
11.
subliniază că sunt câteva ţări în Europa al căror nume coincide cu numele unei părţi din teritoriul statului vecin şi că fiecare stat îşi alege în mod liber numele; salută faptul Fosta Republică Iugoslavă Macedonia şi-a schimbat drapelul naţional şi a realizat modificări ale Constituţiei pentru a confirma absenţa pretenţiilor teritoriale împotriva ţărilor vecine; regretă recenta schimbare a denumirii aeroportului naţional în "Alexandru cel Mare";
12.
regretă că în perioada care a trecut de la admiterea în Organizaţia Naţiunilor Unite în 1993, când, pentru obţinerea recunoaşterii internaţionale s-a utilizat denumirea provizorie de "Fosta Republică Iugoslavă Macedonia", şi de la încheierea Acordului intermediar din 13 septembrie 1995, încă nu s-a ajuns încă la un acord cu Grecia; îndeamnă Fosta Republică Iugoslavă Macedonia şi Grecia să iniţieze dezbateri sub egida Organizaţiei Naţiunilor Unite privind acest subiect şi să ajungă la un acord de succes cât de curând posibil; invită Consiliul să faciliteze aceste negocieri;
13.
subliniază, în acest sens, că un număr de ţări printre care Statele Unite ale Americii, Rusia şi China, ca şi anumite state membre ale UE, au recunoscut deja Fosta Republică Iugoslavă Macedonia prin denumirea sa constituţională; reaminteşte faptul că unele dintre aceste ţări au afirmat în mod repetat că vor accepta posibilul rezultat al negocierilor privind denumirea sub egida ONU, consideră că, în temeiul dispoziţiilor Acordului interimar din 1995, chestiunea denumirii nu reprezintă un obstacol în calea deschiderii negocierilor în vederea aderării la Uniunea Europeană şi că, la fel ca în cazul celorlalte ţări candidate, integrarea sa în UE va depinde exclusiv de îndeplinirea criteriilor de la Copenhaga, de condiţiile cadrului de stabilizare şi asociere şi de capacitatea UE de a integra noi state membre;
14.
constată că Trimisul Special al Organizaţiei Naţiunilor Unite, Matthew Nimitz, a declarat în mod deschis că va relua în scurt timp eforturile de a ajunge cât mai repede la o rezoluţie comună privind acest aspect şi a solicitat ca eforturile sale să fie sprijinite fără rezerve;
15.
constată că Acordul intermediar din 1995 a condus la o îmbunătăţire semnificativă a relaţiilor bilaterale dintre Fosta Republică Iugoslavă Macedonia şi Grecia şi că acesta cuprinde drepturi şi obligaţii pentru ambele părţi, inclusiv dispoziţii privind participarea Fostei Republică Iugoslavă Macedonia în organizaţii şi instituţii internaţionale, multilaterale şi regionale;
16.
constată că, de la încheierea Acordului intermediar din 1995, domeniul relaţiilor economice dintre cele două ţări a crescut semnificativ, astfel încât Grecia reprezintă cel mai mare investitor străin în Fosta Republică Iugoslavă Macedonia, în timp ce, de asemenea, relaţiile lor comerciale au crescut considerabil;
17.
salută poziţia constructivă a Fostei Republici Iugoslave Macedonia privind statutul viitor al provinciei Kosovo; regretă că în definirea viitorului statut al Kosovo nu a mai fost posibilă demarcarea frontierelor; are convingerea că se va ajunge foarte repede la un acord privind acest aspect tehnic şi salută faptul că fermierii implicaţi pot să folosească părţi din terenurile lor care se află de cealaltă parte a frontierei;
18.
atrage atenţia asupra necesităţii adoptării de măsuri care să faciliteze simplificarea traficului vamal cu Kosovo, îmbunătăţind astfel cooperarea în domeniul educaţiei, culturii şi ocupării forţei de muncă, precum şi menţinerea legăturilor familiale;
19.
îndeamnă autorităţile Fostei Republici Iugoslave Macedonia să promoveze cooperarea regională şi dezvoltarea unor bune relaţii de vecinătate;
20.
salută, în acest sens, rolul Fostei Republici Iugoslave Macedonia în domeniul cooperării regionale, angajamentul său pentru dezvoltarea de relaţii bilaterale şi rolul său activ în procesele de cooperare regională, precum instituirea Consiliului de cooperare regională, CEFTA, Tratatul privind Comunitatea Energiei şi Spaţiul aerian european comun;
21.
subliniază necesitatea de protejare a calităţii apei râului Vardar, care traversează aproape întreaga ţară şi se continuă pe teritoriul Greciei sub numele de Axiós, de poluarea cauzată de industrie şi de zonele urbane rezidenţiale;
22.
face un apel de urgenţă pentru îmbunătăţirea şi menţinerea calităţii şi nivelului apei în lacurile de frontieră Ohrid Ezero, Prespa Ezero şi Doyran Ezero şi pentru încheierea de acorduri eficiente cu privire la acest aspect cu ţările vecine Albania şi Grecia;
23.
atrage atenţia asupra necesităţii de a îmbunătăţi atitudinea generală faţă de mediu,
inter alia
prin eliminarea gropilor de gunoi ilegale de-a lungul drumurilor, albiilor râurilor şi de la marginea zonelor împădurite prin introducerea unui sistem de separare a colectării deşeurilor în cea mai mare măsură posibilă;
24.
invită autorităţile Fostei Republici Iugoslave Macedonia să continue apropierea cu legislaţia şi standardele de mediu ale UE şi să pună în aplicare şi să asigure respectarea legislaţiei adoptate;
25.
reaminteşte faptul că toate statele membre UE garantează libertatea religioasă, precum şi libertatea organizării religioase;
26.
subliniază că trebuie acordată o atenţie specială traficului de fiinţe umane şi că întărirea cooperării regionale,
inter alia
prin Iniţiativa de Cooperare în Sud-Estul Europei, devine o necesitate în combaterea reţelelor internaţionale de crimă organizată;
27.
îşi exprimă preocuparea serioasă asupra faptului că nivelul şomajului rămâne extrem de ridicat şi invită guvernul, având în vedere provocările enorme din acest domeniu, să elaboreze politici eficiente de combatere a sărăciei şi a inegalităţilor sociale; subliniază nevoia ca diferitele federaţii sindicale poată coexista în condiţii de egalitate, şi subliniază că cerinţa ca sindicatele să organizeze 33% din forţa de muncă relevantă înainte să devină parteneri contractuali înseamnă că cifrele actuale ale membrilor sunt puse în discuţie constant de către părţile interesate;
28.
recomandă ca distribuirea resurselor de stat, precum şi a fondurilor UE să ia în considerare disparităţile regionale şi etnice actuale; consideră că discrepanţele regionale şi etnice actuale ar trebui reduse prin aplicarea principiilor solidarităţii şi coeziunii pentru a realiza o dezvoltare mai rapidă a zonelor subdezvoltate;
29.
consideră că autorizarea băncilor străine ar trebui să se bazeze pe criterii egale pentru toţi, precum respectarea dispoziţiilor legale în domeniul tranzacţiilor cu monedă străină, impozitare şi protecţia consumatorilor, şi respinge favorizarea anumitor societăţi sau ţări în care acestea îşi au sediul social;
30.
reaminteşte că un stimulent şi o garanţie majore pentru stabilitatea şi prosperitatea întregii regiuni din Europa de Sud-Est reprezintă construirea unei infrastructuri transfrontaliere moderne şi, prin urmare, atrage atenţia asupra importanţei de a menţine şi a îmbunătăţi reţeaua de cale ferată, traficul feroviar intern şi de tranzit între Grecia şi multe alte state membre ale UE; salută reconstruirea reţelei de cale ferată de legătură cu Kosovo şi regretă lipsa progresului în realizarea liniei ferate directe planificate cu Bulgaria şi aşteaptă realizarea de noi progrese legate de coridoarele europene de transport VIII şi X;
31.
consideră că nu este de dorit ca funcţionarii publici să-şi piardă locul de muncă sau să fie încurajaţi să plece odată cu schimbarea guvernului şi, în special, aşteaptă ca funcţionarii publici specializaţi să îndeplinească nevoile
acquis
-ului comunitar şi să-şi continue activitatea;
32.
subliniază din nou faptul că se aşteaptă de la autorităţi să cerceteze circumstanţele în care un cetăţean german, Khaled El-Masri, a fost răpit în 2003 în Afganistan şi să facă publice rezultatele anchetei; îndeamnă parlamentul Fostei Republici Iugoslave Macedonia să instituie o comisie de anchetă imediat ce este posibil şi să coopereze pe deplin cu ancheta desfăşurată în prezent de către Parlamentul german pentru a stabili adevărul;
33.
salută semnarea acordurilor cu UE pentru simplificarea acordării vizelor şi a acordurilor de readmisie ca un pas intermediar către un regim reciproc de călătorie fără vize şi, în acest sens, invită Comisia să stabilească o foaie de parcurs pentru creşterea mobilităţii, inclusiv o participare mai mare în proiectele de învăţare continuă şi schimburi culturale şi guvernul Fostei Republici Iugoslave Macedonia să-şi continue angajamentul pentru îndeplinirea standardelor europene cerute în domeniul justiţiei, libertăţii şi securităţii; salută introducerea de către Fosta Republică Iugoslavă Macedonia a noilor paşapoarte cu elemente biometrice de securitate; observă dificultăţile pe care le au cetăţenii Fostei Republici Iugoslave Macedonia din cauza faptului că un stat membru al UE nu le recunoaşte paşapoartele; reaminteşte faptul că problema recunoaşterii paşapoartelor a fost ridicată şi studiată în detaliu în timpul negocierilor referitoare la acordul pentru simplificarea acordării vizelor; subliniază faptul că în acest sens s-a adoptat şi anexat la textul semnat o Declaraţie Comună;invită părţile implicate să implementeze imediat prevederile Declaraţiei, de îndată ce sunt îndeplinite condiţiile pentru implementarea acesteia;
34.
atrage atenţia asupra avantajului reprezentat de experienţa negocierilor anterioare cu Slovenia şi Croaţia, care au moştenit aceleaşi legi comune şi experienţă practică de la fosta Iugoslavie; subliniază perspectiva clară a Fostei Republici Iugoslave Macedonia de a deveni membră a UE şi solicită începerea imediată a negocierilor;
35.
invită noile state membre să joace un rol activ în apropierea Fostei Republici Iugoslave Macedonia de Uniunea Europeană, permiţându-i să beneficieze de experienţa acestora în privinţa reformelor;
36.
regretă semnarea de către Fosta Republică Iugoslavă Macedonia a Acordului bilateral de imunitate cu SUA, care exclude cetăţenii şi personalul militar american de la jurisdicţia Tribunalului Penal Internaţional; subliniază faptul că Tribunalul Penal Internaţional reprezintă o piatră de temelie a dreptului internaţional şi că Statutul de la Roma a fost ferm sprijinit de către Uniunea Europeană; invită, în această privinţă, guvernul Fostei Republici Iugoslave Macedonia să găsească modalităţi de a pune capăt acestui acord bilateral, care subminează eficienţa deplină a Tribunalului Penal Internaţional;
37.
reiterează obiectivul unei apartenenţe europene clare a Fostei Republici Iugoslave Macedonia , ca şi a tuturor ţărilor din Balcanii de Vest, în conformitate cu Agenda Salonic; consideră că perspectiva aderării la Uniunea Europeană trebuie respectată pentru a consolida stabilitatea şi pacea în regiune;
38.
consideră că sistemul de învăţământ şi formare profesională, investiţiile în capitalul uman şi accesul populaţiei la internet trebuie îmbunătăţite pentru a răspunde nevoilor societăţii;
39.
încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului şi Comisiei, guvernelor şi parlamentelor statelor membre, precum şi guvernului şi Parlamentului Fostei Republici Iugoslave Macedonia şi ale celorlalte ţări candidate, precum şi Secretarului General al Organizaţiei NaţiunilorUnite.
