3.11.2010 B7-0603/2010 PROPUNERE DE REZOLUŢIE depusă pe baza declarației Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a UE pentru afaceri externe și politica de securitate
în conformitate cu articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul de procedură
privind consolidarea OSCE - Un rol pentru UE
Libor Rouček
în numele Comisiei pentru afaceri externe
PE450.421v01-00 B7‑0603/2010 Rezoluția Parlamentului European privind consolidarea OSCE - Un rol pentru UE
Parlamentul European,
– având în vedere actul final de la Helsinki din 1975, Carta de la Paris și Documentul de la Copenhaga din 1990, Carta privind securitatea europeană și Documentul de la Viena din 1999, precum și alte documente de referință ale Conferinței Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (CSCE/OSCE),
– având în vedere rezoluția sa din 15 decembrie 1999 privind OSCE JO C 296, 18.10.2000. p.
126
,
– având în vedere Strategia Europeană de Securitate (SES) intitulată „O Europă sigură într-o lume mai bună” adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003,
– având în vedere Rezoluția sa din 14 aprilie 2005 privind Strategia europeană de securitate JO C 33 E, 9.2.2006, p.
580.
,
– având în vedere raportul final și recomandările Grupului de personalități publice „Un scop comun - Către o OSCE mai eficace” din 27 iunie 2005,
– având în vedere Rezoluția sa din 15 februarie 2007 privind dimensiunea externă a luptei împotriva terorismului internațional JO C 287 E, 29.11.2007, p.
524.
,
– având în vedere Rezoluția sa din 8 mai 2008 privind misiunile UE de observare a alegerilor: obiective, practici și provocări viitoare JO C 271 E, 12.11.2009, p.
31.
,
– având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2009 privind cazul lui Yevgeny Zhovtis din Kazahstan JO C 224 E, 19.8.2010, p.
30.
,
– având în vedere decizia Consiliului ministerial nr.
4/08 din 5 decembrie 2008, intitulată „Consolidarea cadrului juridic al OSCE”, precum și deciziile anterioare privind capacitatea juridică, privilegiile și imunitățile OSCE,
– având în vedere cuvântarea Președintelui rus Medvedev din 5 iunie 2008 de la Berlin, cu privire la necesitatea unei conferințe pan-europene care să reflecteze asupra securității europene și propunerea acestuia privind un Tratat privind securitatea în Europa din 29 noiembrie 2009,
– având în vedere Concluziile Președinției Consiliului European din 11-12 decembrie 2008, prin care a fost aprobat Raportul din 11 decembrie 2008 al Secretarului General al Consiliului/Înaltului Reprezentant al UE pentru Politica externă și de securitate comună (PESC) referitor la implementarea Strategiei de securitate în Europa – Asigurarea securității într-o lume în schimbare,
– având în vedere Declarația consiliului ministerial al OSCE privind Procesul de la Corfu: „Reconfirmarea-revizuirea-revigorarea securității și cooperării de la Vancouver la Vladivostok” și Decizia nr.
1/09 privind continuarea Procesului de la Corfu din 2 decembrie 2009,
– având în vedere analiza și recomandările Grupului de experți cu privire la un nou concept strategic pentru NATO intitulată „NATO 2000: asigurarea securității, un angajament dinamic” din 17 mai 2010,
– având în vedere raportul intermediar al președintelui în exercițiu al OSCE, care sintetizează propunerile avansate de statele participante în cadrul Procesului de la Corfu din 21 iunie 2010,
– având în vedere decizia Consiliului permanent al OSCE adoptată în urma acordului încheiat în cadrul Consiliului ministerial informal de la Alma-Ata din 16-17 iunie de organizare a unei reuniuni la vârf a OSCE la Astana, în decembrie 2010, și a unei conferințe de analiză pentru pregătirea acesteia,
– având în vedere discursul ținut de dna Catherine Ashton ,Vicepreședinta Comisiei Europene/Înaltă Reprezentantă a UE pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), la reuniunea informală de la Alma-Ata (discursul 10/393), referitor la prioritățile UE pentru summitul de la Astana,
– având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul de procedură,
A. întrucât OSCE constituie o parte integrantă a arhitecturii de securitate euroatlantice și euro-asiatice și se distinge prin: conceptul său integrator de securitate, care include o dimensiune politico-militară, una economică și ambientală, precum și una umană, numărul mare de membri, reunind țări situate între Vancouver și Vladivostok, ca și prin varietatea și flexibilitatea mecanismelor sale;
B. întrucât UE și OSCE, deși diferite ca natură și structură, împărtășesc aceleași principii și aceleași valori; întrucât toate statele membre UE sunt și state participante la OSCE; întrucât ambele organizații au responsabilități în materie de construcție instituțională, promovare a democrației și a drepturilor omului, precum și în domeniul prevenirii și managementului conflictelor, recunoscând întrutotul rolul primordial al Consiliului de Securitate al ONU în privința păcii și securității;
C. întrucât Actul final de la Helsinki, de la adoptarea căruia anul acesta se împlinesc 35 de ani, a constituit baza Procesului de la Helsinki, care a impulsionat o semnificativă schimbare democratică în Europa;
D. întrucât ultima reuniune la vârf a OSCE a avut loc la Istanbul în 1999 și a avut ca rezultat adoptarea Cartei privind securitatea în Europa; întrucât de atunci în zona OSCE s-au produs schimbări semnificative și am asistat la o reducere a rolului OSCE;
E. întrucât OSCE este singura organizație fără personalitate juridică dintre cele care se ocupă cu chestiuni de securitate în regiunea Europei; întrucât acest lucru are o serie de implicații politice și implicații juridice practice; întrucât în octombrie 2007 a fost finalizată o convenție în care se stabileau statutul juridic, privilegiile și imunitățile OSCE, iar până acum textul acesteia nu a fost contestat de statele participante;
F. întrucât Procesul de la Corfu îți are originile în propunerea avansată de Președintele rus Dmitri Medvedev la 5 iunie 2008 referitoare la necesitatea de a discuta chestiunea securității în Europa în vederea elaborării unui proiect de tratat privind securitatea în Europa cu efecte obligatorii; întrucât OSCE este forumul adecvat pentru discutarea acestei propuneri;
G. întrucât Procesul de la Corfu a dat un nou avânt OSCE și întrucât reuniunea la vârf ar trebui să confirme din nou aderarea la principiile și spiritul Actului final de la Helsinki și să definească o viziune strategică clară pentru calea de urmat în viitor, inclusiv ameliorarea și actualizarea instrumentelor existente;
H. întrucât trebuie depuse eforturi pentru a reforma mecanismul decizional, acesta nepermițând uneori OSCE să reacționeze la crize în timp util; întrucât trebuie create instrumente mai eficiente de gestionare a crizelor și trebuie acordată mai multă atenție medierii și soluționării conflictelor;
I. întrucât OSCE, cel mai integrator forum din regiunea euroatlantică și eurasiatică, are încă de jucat un rol esențial într-o serie de domenii precum neproliferarea, dezarmarea, cooperarea economică, protecția și promovarea drepturilor omului și a statului de drept;
J. întrucât, datorită Tratatului de la Lisabona vocea UE se face mai clar și mai puternic auzită în lume, tratatul încurajând toate tipurile de cooperare reciproc profitabilă a UE cu organizațiile internaționale și regionale importante, inclusiv cu OSCE;
1. subliniază importanța intenselor discuții care se poartă cu privire la securitatea în Europa în cadrul OSCE și al NATO deoarece reafirmarea valorilor comune și mecanismele de consolidare ar putea întări încrederea reciprocă și siguranța în regiunea euroatlantică și euro-asiatică și conduce la o arhitectură de securitate în Europa mai solidă;
Valoarea adăugată a OSCE
Aspecte transversale
2. subliniază necesitatea menținerii echilibrului între cele trei dimensiuni ale OSCE, a dezvoltării lor coerente și în profunzime, pe baza a ceea ce s-a realizat deja; atrage atenția asupra faptului că nici una dintre aceste dimensiuni nu poate fi consolidată în detrimentul celorlalte; subliniază, totodată, că amenințările și provocările la adresa securității, pentru a întreprinde măsuri cu adevărat eficace, trebuie tratate din perspectiva tuturor celor trei dimensiuni, incluzând amenințările contemporane cum ar fi crima organizată, terorismul, amenințările informatice, traficul de ființe umane și de droguri, precum și activitățile de pre-avertizare, de prevenire și soluționare a conflictelor;
3. relevă că consolidarea OSCE nu ar trebui să se producă cu prețul debilitării instituțiilor și mecanismelor existente sau al subminării independenței acestora, atunci când acestea nu au fost încă reformate sau nu s-a convenit asupra unor alternative, în special în privința activității Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (BIDDO);
4. solicită OSCE să își consolideze în continuare capacitatea de a asigura respectarea și implementarea principiilor și angajamentelor asumate de statele participante, pe toate cele trei dimensiuni, printre altele prin îmbunătățirea mecanismelor de monitorizare;
5. consideră că intensificarea interacțiunii și promovarea sinergiei cu celelalte organizații regionale relevante nu ar putea fi decât în beneficiul activității OSCE și solicită crearea unui cadru mai clar și mai flexibil de cooperare, care să faciliteze și să accelereze aceste sinergii;
Dimensiunea politico-militară
6. consideră că OSCE a jucat un rol esențial în creșterea securității, beneficiind de pe urma unei rețele unice de tratate, angajamente, norme și măsuri, inclusiv Tratatul privind Forțele Armate convenționale din Europa (CFE), Tratatul Cer Deschis și Documentul de la Viena din 1999 privind măsurile de creștere a încrederii și a securității; admițând însă că această dimensiune nu a înregistrat progrese, îndeosebi în lumina conflictului din Georgia din 2008, a incapacității de a soluționa în mod eficace conflictele prelungite din Caucaz și Transnistria, a suspendării CFE de către Rusia și a refuzului statelor membre NATO de a ratifica Tratatul CFE adaptat; îndeamnă statele membre NATO și Federația Rusă să ratifice și să implementeze tratatele existente și să își îndeplinească obligațiile, inclusiv implementarea angajamentelor luate la Istambul, în 1999;
7. consideră că OSCE este cadrul potrivit de negociere a conflictelor regionale în domeniul său de responsabilitate; regretă lipsa de voință manifestată de UE și statele membre în legătură cu utilizarea mai eficace a posibilităților oferite de OSCE în acest domeniu; susține consolidarea instrumentelor OSCE de prevenire a conflictelor; regretă abordările lipsite de caracter inovator ale proceselor de pace și remarcă faptul că un progres înregistrat pe calea soluționării conflictelor de durată ar contribui semnificativ la creșterea credibilității OSCE și nu ar trebui neglijat în cadrul Procesului de la Corfu; prin urmare, consideră că acest obiectiv ar trebui abordat în concluziile summitului;
8. ia act de misiunea OSCE din Transnistria (Moldova); deplânge declasarea misiunii și întreruperea, din 2004, a activităților de dezarmare de la depozitul de la Colbasna; reafirmă hotărârea fermă a UE de a găsi o soluție la conflictul din Transnistria, bazată pe respectarea integrității teritoriale și a suveranității Republicii Moldova; solicită reluarea negocierilor, cât mai curând și necondiționat, în formatul 5+2; solicită eforturi concertate din partea UE în vederea alinierii inițiativei germano-ruse de la Meseberg cu eforturile misiunii OSCE din Transnistria;
9. reamintește importantul angajament al UE în oprirea ostilităților și negocierea acordurilor de încetare a focului din timpul conflictului din Georgia din 2008 și consideră, în acest sens, că UE, împreună cu OSCE, poate juca un rol în prevenirea și atenuarea conflictelor și tensiunilor interetnice în spațiul OSCE; subliniază faptul că aceste conflicte au nu numai o importanță considerabilă pe plan local și regional, dar și un impact direct asupra arhitecturii de securitate a UE; solicită încheierea unui nou acord vizând relansarea misiunii OSCE de monitorizare a păcii din Georgia, în scopul evitării altor acte de violență, protejării minorităților și promovării unor negocieri care să garanteze securitatea și stabilitatea în regiunea Caucazului de Sud;
10. ia act de rolul jucat de OSCE în conflictul din Nagorno-Karabah, în special în ce privește încetarea focului și negocierile în curs; observă că, deși UE nu este implicată în mod direct în convorbirile de pace ale Grupului de la Minsk din cadrul OSCE privind conflictul din Nagorno-Karabah, își poate sprijini eforturile cu importante contribuții de ordin practic și politic, inclusiv prin oferirea unui mandat al UE copreședinției franceze a grupului, astfel cum se stipulează în rezoluția PE referitoare la necesitatea unei strategii a UE pentru Caucazul de Sud;
11. face un apel în favoarea revigorării procesului de limitare a armelor convenționale și a dezarmării în OSCE; se pronunță pentru deschiderea negocierilor în privința unor noi măsuri de reducere a efectivelor și a armamentului (CFE II) și solicită Comisiei și statelor membre să adopte inițiative corespunzătoare în cadrul OSCE;
12. solicită UE și statelor membre să își pună la dispoziție experiența și capacitățile în domeniul reconversiei industriei de armament și să promoveze în mod activ acordurile OSCE în acest domeniu;
13. subliniază importanța capitală a restabilirii încrederii reciproce și a viziunii unui scop comun; remarcă faptul că este necesară elaborarea altor măsuri de edificare a încrederii și securității, precum și a unui regim de control al armamentului convențional solid și eficace și, în acest sens, relevă importanța crucială a găsirii unei soluții de ieșire din criza CFE și a modernizării Documentului de la Viena; salută stilul declarației președinților Obama și Medvedev din iunie 2010, referitoare la viitorul controlului armelor convenționale și Tratatul CFE; salută decizia guvernului american din ianuarie 2010, de a numi un reprezentant special pentru Tratatul CFE; salută activitățile utile ale OSCE în domeniul combaterii terorismului, gestionării frontierelor și acțiunilor legate de poliție; subliniază faptul că aceste activități sunt esențiale nu doar în Asia Centrală, ele contribuind la stabilizarea situației securității în întreaga regiune;
14. constată că dezvoltarea de către UE a capacităților sale nu ar trebui percepută ca o degradarea a rolului OSCE, ci ca un necesar pas înainte în direcția îmbunătățirii cooperării, inclusiv între țările participante la OSCE și subliniază faptul că reuniunile periodice la cel mai înalt nivel și raportările, schimburile de informații și consultările reciproce sistematice dintre UE și OSCE vor promova această percepție;
Dimensiunea economico ambientală
15. subliniază Concluziile Consiliului ministerial al OSCE privind Documentul strategic pentru dimensiunea economică și ambientală, admițând că o cooperare mai eficace cu statele participante la OSCE în vederea contracarării amenințărilor și provocărilor generate de factorii economici și de mediu poate aduce o contribuție determinantă în ceea ce privește securitatea, stabilitatea, democrația și prosperitatea din regiune și atrage atenția asupra faptului că forțele determinante din spatele conflictelor actuale pot fi factorii economici și de mediu;
16. este ferm încredințat că cooperarea și promovarea sistemelor de alertă timpurie cu privire la aspectele de natură economică și ambientală, cum sunt energia, comerțul, schimbările climatice sau securitatea resurselor de apă, pot servi ca instrumente de diminuare a tensiunilor, de prevenire a conflictelor, de edificare a încrederii și de promovare a bunelor relații de vecinătate și a cooperării regionale multilaterale în zona OSCE; în consecință, încurajează Forumul economic OSCE să soluționeze aspectele respective prin consolidarea capacității de a oferi consultanță și asistență și prin mobilizarea și promovarea cu eficacitate a diseminării experienței și resurselor celorlalte organizații internaționale; cere Consiliului UE să ilustreze acest lucru în cursul Procesului de la Corfu și al summitului;
17. consideră că, dat fiind că nu numai UE și Federația Rusă, ci și toate statele membre ale OSCE sunt dependente unul de celălalt în calitate de importatori și exportatori de energie și surse de energie și întrucât conflictele din zonele de aprovizionare cu energie s-au intensificat în tot spațiul OSCE în ultimii ani în detrimentul populației civile, ar trebui acordat un rol central dialogului în domeniul politicii energetice în întreaga regiune;
18. consideră că problemele create de schimbările climatice în toate aspectele vieții vor avea o durată apreciabilă și un impact negativ semnificativ, cu diferențe între regiuni; solicită OSCE să-și intensifice eforturile de a diminua contribuția umană la încălzirea globală și de a promova stabilitatea și securitatea sustenabilă în regiunile în care este cel mai probabil ca efectele schimbărilor climatice să se facă simțite;
Dimensiunea umană
19. relevă că drepturile omului și ale minorităților și libertățile fundamentale constituie elementele centrale ale conceptului integrat de securitate al OSCE, după cum o dovedește paleta largă de angajamente și mecanisme existente, care ar trebui implementate în totalitate; subliniază că procesul de la Corfu și summit-ul ar trebui să vizeze ameliorarea continuă a urmărilor și a implementării acestor angajamente și mecanisme;
20. recunoaște rolul esențial al BIDDO în observarea alegerilor și în promovarea drepturilor omului și a democratizării, a drepturilor minorităților, ale romilor și ale populației sinti; subliniază rolul și îndatoririle Înaltului Comisar pentru minorități naționale în încurajarea unei existența pașnice a comunităților minoritare și în prevenirea conflictelor etnice prin intermediul tuturor mecanismelor de avertizare timpurie necesare; salută activitatea desfășurată de reprezentantul pentru libertatea mijloacelor de informare în masă și de reprezentantul și coordonatorul special pentru combaterea traficului de ființe umane; solicită o participare activă a Parlamentului European la activitățile BIDDO;
21. solicită OSCE, având în vedere în special observarea alegerilor, care ar trebui consolidată și acceptată ca semn de încredere în fiecare stat membru al OSCE, să reafirme și să păstreze independența BIDDO și să consolideze mai mult rolul și capacitatea acestuia ca principală instituție a OSCE responsabilă cu observarea alegerilor, cu care Parlamentul European a desfășurat o cooperare strânsă și eficientă în domeniu; solicită intensificarea acestei cooperări și coordonări dintre BIDDO - OSCE și Parlamentul European atât în pregătirea misiunilor internaționale de observare a alegerilor din țările OSCE, cât și în acțiunile din timpul și de după aceste misiuni;
22. cere Consiliului să ia măsuri pentru ca OSCE să intensifice și să diversifice în continuare activitatea în cadrul acestei dimensiuni, luând în considerație și alte chestiuni care pot fi soluționate pe baza cunoștințelor existente, cum este combaterea terorismului și impactul mișcărilor de populație, inclusiv al persoanelor strămutate intern și a refugiaților;
Misiuni pe teren
23. cere statelor membre să scoată în evidență importanța misiunilor de teren ale OSCE, în cadrul cărora a fost acumulat un corpus semnificativ de cunoștințe, care îndeplinesc un rol esențial în promovarea progresului pe toate cele trei dimensiuni, completând activitatea delegațiilor UE în domeniul promovării proceselor de democratizare și reformă prin monitorizarea proceselor criminalilor de război, promovarea reconcilierii naționale și sprijinirea dezvoltării societății civile și care sunt un instrument fundamental de alertă timpurie și de prevenire a conflictelor și să ia măsuri pentru ca finanțarea pentru misiunile de teren să nu se reducă; îndeamnă UE să tragă învățăminte în urma experienței acumulate cu prilejul propriilor misiuni pe teren;
24. ia act de eforturile depuse de OSCE în Kirghizstan, care ilustrează capacitatea sa de a răspunde prompt în situații de criză atunci când este prezentă pe teren și, în acest context, salută Decizia Consiliului permanent al OSCE din 22 iulie 2010 de a desfășura o misiune de consiliere în domeniul poliției; subliniază faptul că instabilitatea actuală din această țară necesită o prezență internațională mai puternică și mai însemnată având ca obiectiv acordarea de asistență și sprijin forțelor locale și îmbunătățirea acțiunii forțelor polițienești; consideră că OSCE ar putea juca un rol de prim ordin în Asia Centrală și că și-ar putea restabili rolul în Georgia; regretă faptul că forța de poliție din cadrul misiunii de consiliere nu a fost trimisă, conform planificării, la începutul lunii septembrie 2010, datorită rezistenței opuse de guvernul kârgâz; îndeamnă statele membre ale OSCE și guvernul kârgâz să permită trimiterea imediată, în această țară, a unei forțe de poliție internaționale și neutre, în scopul măririi în mod semnificativ a efectivelor trimise, precum și a garantării unui caracter executiv pentru aceasta și nu strict consultativ;
Procesul de la Corfu
25. salută Procesul de la Corfu lansat de Președinția greacă a OSCE și preluat rapid de Președinția cazacă a OSCE, urmărind restabilirea încrederii și reînnoirea angajamentelor de aderare la principiile OSCE și soluționarea provocărilor la adresa securității prin dialog multilateral și cooperare și prin abordarea sensibilităților și preocupărilor tuturor statelor participante la OSCE;
26. reamintește că procesul constituie un răspuns la apelul pentru reluarea dialogului privind securitatea paneuropeană din iunie 2008 și la cel din 8 octombrie privind modernizarea securității europene în cadrul OSCE și că OSCE este un forum important de dezbatere a chestiunilor cuprinse în propunerea privind un nou tratat de securitate; consideră că este necesară mai multă coordonare și o mai bună cooperare cu Rusia, deoarece aceste aspecte joacă un rol decisiv pentru securitatea europeană;
27. consideră că obiectivul final al Procesului de la Corfu trebuie să fie acela de a consolida OSCE, pe baza angajamentelor existente și a principiilor și spiritului Actului Final de la Helsinki, pentru a asigura că aceasta joacă un rol mai important în soluționarea provocărilor actuale și viitoare, inclusiv o procedură decizională mai flexibilă, și în dezbaterea unei game largi de aspecte ale securității din regiunea euroatlantică și euro-asiatică, aducând o contribuție specifică la rezolvarea lor, precum și de a ridica gradul său de vizibilitate;
28. salută inițiativa Kazahstanului, care asigură Președinția în exercițiu a OSCE, de organizare a unei reuniuni la vârf a OSCE, ca modalitate de a da un impuls politic discuțiilor privind securitatea și consolidarea OSCE; solicită Comisiei și statelor membre ale OSCE să îndemne Kazahstanul, înainte de summit, să ia măsuri concrete pentru a garanta și respecta valorile fundamentale ale OSCE, precum drepturile omului, statul de drept, libertatea de exprimare, incluzând dezincriminarea libertăților și garantarea accesului la justiție; subliniază că prioritățile cheie de pe ordinea de zi a summitului ar trebui să fie întărirea cadrului de control al armamentelor convenționale, consolidarea aplicării angajamentelor în privința dimensiunii umane, precum și întărirea capacităților OSCE în toate cele trei dimensiuni, în vederea promovării prevenirii conflictelor, gestionării crizelor și reconstrucției de după conflicte, mai ales în cazul celor prelungite;
29. invită statele membre ale UE, Comisia Europeană și pe Înaltul Reprezentant al UE pentru afaceri externe și politica de securitate să coopereze cu membrii OSCE la summitul din decembrie 2010, în scopul formulării unui plan de acțiune care să prezinte o foaie de parcurs vizând elaborarea unei carte pentru o comunitate de securitate în spațiul OSCE și să dispună pregătirea unui summit ulterior în următorii doi – patru ani;
30. invită OSCE și statele membre ale UE să includă pe ordinea de zi a summitului propunerea Vicepreședintelui SUA, Joe Biden, referitoare la un mecanism al OSCE de prevenire a crizelor; susține dezvoltarea unei inițiative a SUA, în contextul Procesului de la Corfu, care vizează întărirea rolului Secretarului General al OSCE și al președinților OSCE, respectiv al troicii formate din președintele prezent, anterior și viitor, în gestionarea crizelor de către OSCE;
Rolul UE
31. considerând că activitatea OSCE este deosebit de valoroasă, face un apel la reflecție serioasă asupra modalităților prin care UE își poate asuma responsabilități mai mari și participa în mod mai eficient la realizarea obiectivelor comune, scop pentru care implementarea unui sistem de dialog permanent, convenirea asupra unor inițiative comune și coordonarea activităților locale ar putea fi instrumente adecvate în contextul unui acord oficial între OSCE și UE; invită Consiliul Afaceri Externe al UE, pe Înaltul Reprezentant al UE pentru afaceri externe și politica de securitate și Consiliul permanent al OSCE să elaboreze un mecanism vizând intensificarea cooperării, coordonării și consultărilor dintre cele două organizații; invită statele membre ale UE, Comisia și pe Înaltul Reprezentant al UE pentru afaceri externe și politica de securitate să prezinte propuneri cu privire la disponibilitatea și capacitatea UE de a participa la misiuni sub mandatul OSCE;
32. invită Înaltul Reprezentant/Vicepreședintele Comisiei să examineze modul în care viitorul SEAE ar putea institui proceduri adecvate de cooperare cu BIDDO, în scopul întăririi, fără a se suprapune, a rolului UE de observator al alegerilor în spațiul OSCE;
33. consideră că UE, prin intermediul Înaltului Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate, al statelor sale membre și al Președintelui Consiliului European, ar trebui, prin adoptarea în timp util a unei poziții comune a UE privind reformele din cadrul OSCE, să ia măsurile necesare pentru ca reuniunea la vârf să aibă ca rezultat un plan de acțiune pentru angajarea în continuare pe calea consolidării OSCE, mai ales în privința prevenirii conflictelor, a gestiunii crizelor și a reconstrucției de după conflicte, asigurând, inter alia, desfășurarea unor reuniuni la vârf la intervale regulate, pentru a impulsiona din perspectivă politică activitatea OSCE; salută practica nou instituită de a organiza reuniuni ministeriale informale;
34. salută și aprobă enunțarea și definirea priorităților UE în cadrul OSCE, considerând că focalizarea asupra domeniilor-cheie este esențială pentru ca reuniunea la vârf să-și realizeze întregul potențial;
35. încurajează statele membre ale UE și Delegația UE de la Viena să contribuie în continuare, în mod substanțial, la Procesul de la Corfu; solicită Lituaniei, care va asigura următoarea Președinție a OSCE, să asigure continuitatea și progresul procesului de consolidare a OSCE;
36. invită UE, statele sale membre și președinția în exercițiu actuală și viitoare a OSCE să continue dialogul referitor la cadrul juridic al OSCE și să reafirme necesitatea adoptării rapide a proiectului de convenție privind personalitatea juridică internațională, competența juridică și privilegiile și imunitățile, acord care nu afectează caracterul actual al angajamentelor OSCE, ci întărește identitatea și profilul acestuia, soluționând, de asemenea, mai multe probleme de ordin practic ale personalului său, în special în situația în care este trimis în zone de criză;
37. consideră că Președintele Parlamentului European ar trebui să fie invitat să participe la reuniunea la vârf și cere Consiliului European să formuleze o astfel de invitație;
38. consideră că, în vederea consolidării relațiilor cu OSCE, Parlamentul ar trebui să reflecteze asupra participării sale în cadrul Adunării parlamentare a OSCE (AP) și să analizeze posibilitatea instituirii unei delegații permanente la Adunarea parlamentară a OSCE, care să-i permită să urmărească mai îndeaproape activitățile OSCE și ale Adunării parlamentare a acesteia;
*
* *
39. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru politica externă și de securitate, Consiliului și Comisiei, statelor membre ale OSCE și Secretarului general al OSCE.
