7.3.2012 B7-0146/2012 PROPUNERE DE REZOLUŢIE depusă pe baza declarațiilor Consiliului și Comisiei
în conformitate cu articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul de procedură
referitoare la abordarea epidemiei de diabet din UE ( 2011/2911(RSP) )
Sarah Ludford
,
Antonyia Parvanova
,
Frédérique Ries
,
Giommaria Uggias
în numele Grupului ALDE
PE483.198v01-00 B7‑0146/2012 Rezoluție a Parlamentului European referitoare la abordarea epidemiei de diabet din UE ( 2011/2911(RSP) )
Parlamentul European ,
– având în vedere articolul 168 din Tratatul de la Lisabona,
– având în vedere Declarația de la St.
Vincent referitoare la îngrijirea și cercetarea în domeniul diabetului, adoptată cu ocazia primei reuniuni din cadrul Programului de acțiune al Declarației de la St.
Vincent privind diabetul, desfășurată la St.
Vincent, în perioada 10-12 octombrie 1989,
– având în vedere crearea de către Comisie, la 15 martie 2005, a unei Platforme a UE privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea,
– având în vedere Cartea verde a Comisei din 8 decembrie 2005, intitulată „Promovarea unei alimentații sănătoase și a activității fizice: o dimensiune europeană pentru prevenirea excesului de greutate, a obezității și a bolilor cronice”, în care sunt abordați factorii care determină instalarea diabetului de tip 2,
– având în vedere concluziile Conferinței Președinției austriece dedicate prevenirii diabetului de tip 2, desfășurată la Viena, în perioada 15-16 februarie 2006,
– având în vedere Declarația scrisă a Parlamentului European din 27 aprilie 2006 referitoare la diabet,
– având în vedere Concluziile Consiliului din 1 iunie 2006 privind promovarea modurilor de viață sănătoase și prevenirea diabetului tip 2,
– având în vedere Rezoluția Organizației Mondiale a Sănătății din 11 septembrie 2006 privind prevenirea și controlul bolilor netransmisibile în Regiunea europeană a OMS;
– având în vedere Rezoluția Organizației Națiunilor Unite din 18 ianuarie 2007 referitoare la Ziua Mondială a Diabetului,
– având în vedere Decizia Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 de instituire a unui al doilea program de acțiune comunitară în domeniul sănătății (2007 - 2013) și Decizia ulterioară a Comisiei din 22 februarie 2011 privind contribuțiile financiare la acțiunile acestui program,
– având în vedere Cartea albă a Comisiei din 23 octombrie 2007, intitulată „Împreună pentru sănătate: o abordare strategică pentru UE, 2008-2013”,
– având în vedere cel de al șaptelea Program-cadru pentru cercetare (2007-2013) și Orizont 2020 – Programul-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 octombrie privind „Solidaritatea în domeniul sănătății: reducerea inegalităților în materie de sănătate în UE”,
– având în vedere Rezoluția Organizației Națiunilor Unite din 20 mai 2010 referitoare la prevenirea și controlul bolilor netransmisibile,
– având în vedere principalele rezultate și recomandări formulate în cadrul Proiectului PC7-SĂNĂTATE- 200701 „DIAMAP – foaie de parcurs pentru cercetarea în domeniul diabetului în Europa”,
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010, intitulată „Inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020 – O Uniune a inovării” și parteneriatul-pilot privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate,
– având în vedere Concluziile din 7 decembrie 2010 ale Consiliului privind unele „Abordări inovatoare pentru bolile cronice în sistemele publice de sănătate și asistență medicală”,
– având în vedere Rezoluția din 13 decembrie 2010 a Organizației Națiunilor Unite privind modalitățile,
– având în vedere Declarația de la Moscova, adoptată în cursul primei Conferințe ministeriale mondiale privind modurile de viață sănătoase și controlul bolilor netransmisibile, desfășurată la Moscova, în perioada 28-29 aprilie 2011,
– având în vedere Summit-ul Organizației Națiunilor Unite privind bolile netransmisibile, desfășurat în septembrie 2011,
– având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2011 referitoare la poziția și angajamentul Uniunii Europene în perspectiva reuniunii ONU la nivel înalt privind prevenirea și controlul bolilor netransmisibile,
– având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,
A. întrucât diabetul este una dintre bolile netransmisibile cele mai răspândite, estimându-se că afectează peste 32 de milioane de cetățeni ai UE, care reprezintă aproape 10% din întreaga populație a UE, precum și alte 32 de milioane de cetățeni cu toleranță scăzută la glucoză și cu o foarte mare probabilitate de a evolua către diabet clinic manifest;
B. întrucât diabetul de tip 2 reduce speranța de viață cu 5-10 ani și diabetul de tip 1 cu aproximativ 20 de ani și întrucât, în UE, diabetul este responsabil de 352 000 de decese pa an, adică decesul unui cetățean al UE la fiecare două minute;
C. întrucât reducerea factorilor de risc identificați, în special obiceiurile legate de modul de viață, este considerată, într-o măsură din ce în ce mai mare, drept o strategie de prevenție esențială, în măsură să reducă frecvența, extinderea și complicațiile diabetului de tip 1 și de tip 2;
D. întrucât identificarea clară a factorilor de risc pentru diabetul de tip 1 încă necesită desfășurarea unor activități de cercetare, concomitent cu cercetările privind predispoziția genetică, în condițiile în care diabetul de tip 1 este contractat la vârste din ce în ce mai timpurii;
E. întrucât diabetul de tip 2 este o boală care poate fi prevenită și ai cărei factori de risc, cum ar fi un regim necorespunzător și neechilibrat, obezitatea, lipsa activității fizice și consumul de alcool, au fost identificați clar, aceasta putând fi abordată prin strategii de prevenire eficiente;
F. întrucât, în prezent, diabetul nu poate fi vindecat;
G. întrucât complicațiile diabetului de tip 2 pot fi prevenite prin promovarea unui mod de viață sănătos și printr-o diagnosticare timpurie, însă acesta este adesea diagnosticat prea târziu și un procent de până la 50% dintre persoanele bolnave de diabet nu își cunosc, în prezent, propria lor stare de sănătate;
H. întrucât un procent de până la 75% dintre persoanele bolnave de diabet nu-și controlează în mod corespunzător starea de sănătate, ceea ce mărește riscul de complicații, pierdere de productivitate și costuri pentru societate;
I. întrucât se așteaptă ca numărul persoanelor cu diabet care trăiesc în Europa să crească cu 16,6% până în 2030, ca rezultat al epidemiei de obezitate, al îmbătrânirii populației europene și al altor factori care nu au fost încă identificați;
J. întrucât, în majoritatea statelor membre, diabetul reprezintă peste 10% din cheltuielile pentru asistența medicală, un procent care se ridică, uneori, la 18,5%, iar costurile generale de asistența medicală pentru un cetățean al UE suferind de diabet este, în medie, de 2 100 EUR pe an; întrucât aceste costuri urmează să crească, în mod inevitabil, dată fiind creșterea numărul de persoane cu diabet, îmbătrânirea populației și creșterea mortalității provocate de patologii asociate;
K. întrucât diabetul este una dintre principalele cauze ale atacurilor de cord, accidentelor cerebrale, orbirii, amputațiilor și insuficienței renale, în cazul în care este tratat necorespunzător sau diagnosticat prea târziu;
L. întrucât promovarea modurilor de viață sănătoase și abordarea celor patru factori determinanți majori – tutunul, regimul necorespunzător, lipsa activității fizice și alcoolul – în contextul tuturor domeniilor politicii poate contribui, în mare măsură, la prevenirea diabetului, a complicațiilor sale și a costurilor economice și sociale pe care le implică;
M. întrucât persoanele care își duc viața suferind de diabet trebuie să-și asigure propria îngrijire în proporție de 95%, iar povara impusă de boală asupra persoanelor și familiilor lor are implicații nu numai financiare, ci și de natură psiho-socială și legate de reducerea calității vieții;
N. întrucât numai 14 din cele 27 de state membre dispun de un cadru național sau de un program instituit în vederea soluționării problemei diabetului și nu există criterii pe baza cărora să se stabilească dacă un program este bun sau să se identifice care sunt țările cu cele mai bune practici; întrucât, în UE, există diferențe și inegalități considerabile în ceea ce privește calitatea tratamentelor aplicate pentru diabet;
O. întrucât, la nivelul UE, nu există un cadru juridic privind discriminarea împotriva persoanelor care suferă de diabet sau alte boli cronice, iar prejudecățile împotriva persoanelor afectate de această boală joacă încă un rol important în școli, la angajare, la locul de muncă, la subscrierea polițelor de asigurare și la examinarea pentru obținerea permisului de conducere în întreaga UE;
P. întrucât coordonarea cercetărilor în domeniul diabetului în UE suferă de pe urma lipsei finanțării și a infrastructurii, ceea ce afectează negativ competitivitatea acestora și împiedică persoanele cu diabet să beneficieze pe deplin de cercetare în Europa;
Q. întrucât în prezent nu există nicio strategie europeană de abordare a diabetului, în pofida concluziilor Președinției austriece a Consiliului referitoare la promovarea modurilor de viață sănătoase și la prevenirea diabetului de tip 2, a unei lungi liste de rezoluții ale ONU și a Declarației scrise a Parlamentului European privind diabetul,
1. salută concluziile Consiliului privind unele „Abordări inovatoare pentru bolile cronice în sistemele de sănătate publică și de îngrijire medicală” și apelul adresat de acesta statelor membre și Comisiei de a iniția un proces de reflecție urmărind optimizarea răspunsului la provocările bolilor cronice;
2. salută Rezoluția Parlamentului European referitoare la poziția Uniunii Europene și la angajamentul exprimat în cadrul reuniunii ONU la nivel înalt cu privire la prevenirea și controlul bolilor netransmisibile, care se concentrează asupra diabetului, ca una dintre cele patru boli netransmisibile majore;
3. solicită Comisiei să dezvolte și să pună în practică o strategie UE în domeniul diabetului, sub forma unei recomandări a Consiliului UE privind prevenirea, diagnosticarea, managementul, educația și cercetarea în domeniul diabetului;
4. solicită statelor membre să dezvolte, să implementeze și să monitorizeze programe naționale privind diabetul, destinate să promoveze sănătatea, reducerea factorilor de risc, predicția, prevenirea, diagnosticarea timpurie și tratarea diabetului, vizând atât populația în ansamblul ei, cât și, în special, grupurile cu risc ridicat, precum și să reducă inegalitățile și să optimizeze resursele asistenței medicale, adoptând o abordare personalizată, atunci când este necesar;
5. solicită statelor membre să includă în cadrul programelor naționale privind diabetul programe de examinare a sănătății care să aibă drept domenii de acțiune principale promovarea prevenirii diabetului și diagnosticarea timpurie;
6. recomandă punerea în aplicare a strategiilor de prevenire a diabetului de la o vârstă timpurie; subliniază necesitatea furnizării în școală a unei mai bune educații cu privire la obiceiurile alimentare și în materie de activități fizice sănătoase;
7. subliniază că este necesară monitorizarea continuă de către Comisie a progreselor înregistrate la nivelul UE în ceea ce privește implementarea de către statele membre a programelor naționale privind diabetul, inclusiv privind prevenirea diabetului și diagnosticarea sa timpurie, prezentând rezultatele din doi în doi ani, sub forma unui raport al Comisiei;
8. solicită Comisiei să sprijine statele membre, efectuând o evaluare periodică a celor mai bune practici în legătură cu programele naționale privind diabetul care s-au dovedit eficiente;
9. solicită statelor membre să elaboreze strategii care să vizeze modul de viață, inclusiv în ceea ce privește regimul alimentar și exercițiul fizic, cu scopul de a preveni diabetul de tip 2 și obezitatea; subliniază, în acest sens, necesitatea de a armoniza politice în domeniul alimentar cu obiectivul de a promova un regim alimentar sănătos și de a le permite consumatorilor să ia decizii în cunoștință de cauză și să aleagă produse sănătoase;
10. solicită statelor membre să coreleze diagnosticarea timpurie cu campanii educative de prevenire destinate în principal școlilor și liceelor, precum și forței de muncă și specialiștilor din domeniul asistenței medicale;
11. solicită statelor membre să dezvolte programe de gestionare a bolii bazate pe cele mai bune practici și pe protocoale de tratament bazate pe dovezi care să devină priorități personale convenite de comun acord pentru toate persoanele care suferă de diabet;
12. solicită statelor membre să asigure accesul permanent al pacienților în cadrul asistenței medicale primare și secundare la echipe interdisciplinare de înaltă calitate, la tratamentele și tehnologiile asociate diabetului, inclusiv a tehnologiilor în materie de e-sănătate și să sprijine pacienții în ceea ce privește dobândirea și menținerea priceperii și a înțelegerii care permit autogestionarea competentă pe toată durata vieții;
13. solicită Comisiei și statelor membre să coordoneze, să culeagă, să înregistreze, să monitorizeze și să gestioneze în mod regulat date epidemiologice referitoare la diabet pe baza unor criterii de evaluare comune, precum și date economice bazate pe costurile directe și indirecte ale prevenirii și gestionării diabetului;
14. solicită Comisiei și statelor membre să amelioreze coordonarea cercetărilor europene asupra diabetului, promovând colaborarea dintre industrie, instituțiile academice europene și agențiile de finanțare publice și private și crearea unor infrastructuri comune pentru a facilita eforturile europene de cercetare în domeniul diabetului, inclusiv în ceea ce privește identificarea factorilor de risc și prevenirea;
15. solicită Comisiei și statelor membre să asigure sprijinul permanent pentru finanțarea în domeniul diabetului în contextul programelor-cadru actuale și din viitor ale UE pentru cercetare, considerând diabetul de tip 1 și diabetul de tip 2 ca boli distincte;
16. solicită Comisiei Europene și statelor membre să ia măsuri pentru transpunerea în practică a rezultatelor summit-ului ONU privind bolile netransmisibile din septembrie 2011;
17. reamintește că, pentru atingerea obiectivelor legate de bolile netransmisibile și pentru depășirea provocărilor sociale, economice și a celor legate de sănătatea publică, este important ca UE și statele sale membre să integreze într-o mai mare măsură prevenirea și reducerea factorilor de risc în toate domeniile legislative și de politică pertinente, în special în politicile lor în materie de mediu, alimentație și de protecție a consumatorilor;
18. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.
