Sinteza şedinţei în plen, 18-21 februarie 2008
2008-02-21 - 14:16
Deschiderea sesiunii: declaraţie privind Kosovo
Preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Pöttering, a deschis, luni, sesiunea în plen de la Strasbourg cu o declaraţie în urma proclamării unilaterale, la sfârşitul săptămânii, a independenţei provinciei Kosovo.
"Decizia a fost aşteptată şi reflectă voinţa cetăţenilor din Kosovo", a afirmat Preşedintele Pöttering.
Kosovo: un caz special, spun Deputaţii Europeni
Miercuri după-amiază, Deputaţii Europeni au avut o dezbatere privind implicaţiile pe care le are declararea unilaterală a independenţei de către provincia sârbă Kosovo.
La dezbatere au participat şi reprezentanţi ai Consiliului şi Comisiei.
Motive pentru ratificarea, anul acesta, a Tratatului de la Lisabona, precizează Parlamentul European
Tratatul de la Lisabona va consolida aspectul democratic al Uniunii Europene, va asigura o protecţie mai eficientă a drepturilor cetăţenilor şi va îmbunătăţi funcţionarea instituţiilor Europene.
Statele Membre ar trebui să ratifice noul tratat până la sfârşitul acestui an, pentru a deschide calea Alegerilor Generale Europene din 2009, a precizat, miercuri, Parlamentul European, într-un raport adoptat cu 525 voturi pentru, 115 împotrivă şi 29 abţineri.
Abuzuri de putere exercitate de supermagazine: Deputaţii cer, într-o Declaraţie scrisă, protecţia consumatorilor şi a producătorilor
Având în vedere că 439 Deputaţi Europeni au semnat o Declaraţie scrisă privind anchetarea şi soluţionarea abuzurilor de putere exercitate de supermagazinele din UE, PE a anunţat oficial, în deschiderea sesiunii, adoptarea acestei Declaraţii scrise.
Declaraţia cere Comisiei să propună măsuri adecvate, inclusiv reglementări, pentru a proteja consumatorii, lucrătorii şi producătorii de orice abuz de poziţie dominantă sau de efectele negative identificate în cursul acestei anchete.
Facilitarea circulaţiei produselor pe piaţa internă
Parlamentul a adoptat, joi, în primă lectură, un pachet legislativ fundamental pentru libera circulaţie a mărfurilor pe piaţa internă.
Două regulamente şi o decizie au ca obiectiv suprimarea obstacolelor în calea liberei circulaţii a produselor, consolidând dispoziţiile privind controalele şi supravegherea pieţei.
Mai multă libertate în circulaţia mărfurilor şi securitate sporită pentru consumatori - acestea sunt cuvintele-cheie ale noii legislaţii.
Protejarea intereselor financiare ale Comunităţilor – Lupta împotriva fraudei
Parlamentul a adoptat, marţi, la Strasbourg, un raport cu tema "Protejarea intereselor financiare ale Comunităţilor – Lupta împotriva fraudei – Rapoarte anuale 2005-2006".
Raportul salută faptul că toate înştiinţările privind protejarea intereselor financiare ale Comunităţilor şi în special cel pentru exerciţiul financiar 2006, au devenit mai analitice.
Deputaţii resping un raport privind prevenirea radicalizării terorismului
Un raport care cerea includerea justificării terorismului în definiţia infracţiunilor teroriste, aşa încât acest lucru să aibă cele mai mici consecinţe posibile la nivelul libertăţii de exprimare, a fost respins, marţi, la Strasbourg, din cauza lipsei unui consens între principalele grupări politice.
Raportul adresa Consiliului recomandări privind mijloacele de prevenire a radicalizării şi a recrutării de terorişti.
Viitorul demografic al Europei
Măsurile în contextul schimbărilor demografice viitoare ar trebui să includă încadrarea în muncă a persoanelor în vârstă active, dreptul garantat la tratament pentru sterilitate, facilitări pentru adoptarea copiilor abuzaţi şi sancţiuni împotriva celor care angajează imigranţi clandestini - menţionează un raport privind viitorul demografic al Europei, adoptat joi la Strasbourg.
Acordul euro-mediteranean CE-Egipt, CE-Israel: includerea României şi Bulgariei
Parlamentul a aprobat, marţi, la Strasbourg, un raport privind încheierea unui protocol la Acordul euro-mediteranean de stabilire a unei asocieri între Comunităţile Europene şi Statele Membre ale acestora, pe de o parte, şi Republica Arabă Egipt, pe de altă parte, pentru a ţine seama de aderarea Republicii Bulgaria şi a României la Uniunea Europeană.
Primul recensământ al populaţiei şi al locuinţelor - în 2011 - acord cu Consiliul
Deputaţii au adoptat un raport legislativ, realizat de Ona Juknevičiniė (ADLE, LT), ce prevede colectarea frecventă a datelor, la nivel European, privind populaţia şi locuinţele.
Dezbaterea pe tema respectivă a avut loc la Strasbourg la 10 decembrie 2007.
Acum există un acord în primă lectură cu Consiliul.
Un astfel de recensământ va trebui să răspundă cerinţelor de protecţie a datelor personale.
Deputaţii cer proceduri mai stricte de monitorizare a aplicării legislației comunitare
Mai multe resurse, proceduri mai stricte de monitorizare a aplicării legislaţiei comunitare şi o implicare mai mare a comisiilor Parlamentului European - constituie principalele propuneri prezentate de Parlamentul EUropean în raportul său privind monitorizarea aplicării legislaţiei comunitare.
Premierul Suedez pledează pentru o Europă puternică
În ultima din seria de dezbateri ale Parlamentului European pe tema viitorului Europei, Premierul Suedez, Fredrik Reinfeldt, a declarat că "Europa de astăzi are nevoie de o viziune clară".
"Nu trebuie să ne temem de o Europă puternică, ci de una slabă", a spus el.
Consolidarea performanţei economice a Uniunii Europene
Stabilirea unor politici economice sănătoase ar ajuta la consolidarea încrederii şi reducerea nesiguranţei în această perioadă de tulburări financiare, consideră Deputaţii.
Două rapoarte adoptate miercuri la Strasbourg recomandă măsuri de consolidare a potenţialului de creştere economică, în cadrul politicilor economice generale ale Statelor Membre.
Situaţia în Fâşia Gaza
Deputaţii consideră că politica izolării în Fâşia Gaza a eşuat atât la nivel politic cât şi umanitare, potrivit unei rezoluţii adoptată în plen joi la Strasbourg.
Deputaţii adresează din nou un apel tuturor părţilor să respecte pe deplin legislaţia internaţională, în special cea umanitară.
Al patrulea raport privind coeziunea economică şi socială
Politica Europeană regională de dezvoltare ar trebui să vizeze consolidarea competitivităţii, a coeziunii sau a amândoura?
Raportul realizat de Ambroise Guellec (PPE-DE, FR), adoptat joi la Strasbourg, evaluează dacă fondurile alocate dezvoltării regionale ar trebui utilizate pentru continuarea Strategiei de la Lisabona sau pentru reducerea disparităţilor în dezvoltare între regiuni.
Program European de acţiune pentru dezvoltare spaţială şi coeziune teritorială
UE are nevoie de un program integrat pentru dezvoltare spaţială şi coeziune teritorială, pentru ca regiunile şi oraşele să-şi îmbunătăţească adaptabilitatea la schimbări economice.
Utilizarea resurselor locale pentru dezvoltare spaţială ar putea ajuta la remedierea mai eficientă a unor probleme cum ar fi depopularea rurală, aglomerarea urbană, consum mare energetic - menţionează raportul realizat de Gisella Kallenbach (Verzi/ALE, DE), adoptat joi la Strasbourg.
Proiectul de ordine de zi, 10-13 martie, Strasbourg 20080215BRI21439
RO
1
A
http://www.europarl.ep.ec/sce/data/fast_access/doc//539/03%20mars_STR_EN.PDF
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
Instituţii
Deschiderea sesiunii: declaraţie privind Kosovo
2008-02-21 - 14:16
Preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Pöttering, a deschis, luni, sesiunea în plen de la Strasbourg cu o declaraţie în urma proclamării unilaterale, la sfârşitul săptămânii, a independenţei provinciei Kosovo.
"Decizia a fost aşteptată şi reflectă voinţa cetăţenilor din Kosovo", a afirmat Preşedintele Pöttering.
Hans-Gert Pöttering a amintit că Parlamentul European s-a pronunţat deja, în cazul Kosovo, în favoarea unei suveranităţi supravegheate de comunitatea internaţională.
"Negocierile dificile" între Kosovo şi Serbia nu au permis, însă, ajungerea la o "soluţie magică".
Pöttering a afirmat, însă, că declaraţia de independenţă a provinciei Kosovo n-ar constitui un precedent, dată fiind situaţia sa specială de protectorat al Naţiunilor Unite.
Uniunea Europeană este datoare să-i încurajeze pe responsabilii din Kosovo să-şi îndeplinească obligaţiile ce le revin şi să formeze instituţii politice democratice şi eficiente, să garanteze respectarea drepturilor şi libertăţilor tuturor, într-un Kosovo multietnic, în bună înţelegere cu ţările vecine, a declarat Pöttering .
"Salut trimiterea de către Consiliu a unei ambiţioase misiuni Europene în Kosovo, condusă de Yves de Kermabon, cu rolul de a le furniza kosovarilor asistenţa juridică şi poliţienească Europeană necesară unei bune tranziţii", a mai declarat Preşedintele Parlamentului.
"Statele din Balcanii occidentali au perspectivă de aderare la Uniunea Europeană (...) de aceea trebuie să le prezentăm atât prietenilor noştri din Serbia cât şi prietenilor noştri din Kosovo propuneri concrete în această direcţie, permiţându-le să surmonteze divergenţele dintre ei şi să ia în considerare perspectiva integrării Europene, aşa cum s-a mai întâmplat şi în alte părţi din Europa", a încheiat Preşedintele Pöttering .
Deputaţii vor avea o dezbatere privind situaţia din Kosovo miercuri după-amiază, la Strasbourg.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
Relaţii externe
Kosovo: un caz special, spun Deputaţii Europeni
2008-02-21 - 14:16
Miercuri după-amiază, Deputaţii Europeni au avut o dezbatere privind implicaţiile pe care le are declararea unilaterală a independenţei de către provincia sârbă Kosovo.
La dezbatere au participat şi reprezentanţi ai Consiliului şi Comisiei.
Consiliu
"Uniunea Europeană a anunţat, în 2003, că ţările din Balcanii Occidentali vor deveni State Membre ale Uniunii.
A sosit vremea să ne amintim aceste angajamente şi să facem ceva pentru ţările din regiune", a declarat Ministrul Sloven de Externe, Dimitrij RUPEL, reprezentant al Consiliului.
Forumul UE-Balcanii de Vest, care urmează să fie organizat în Slovenia în martie, va constitui un pas important ce va aborda problema cooperării regionale în diverse arii de activitate.
Abolirea gradată a cerinţelor de vize în regiune constituie o problemă-cheie, a spus el.
Ministrul Sloven a precizat că Uniunea a anunţat deja că va trimite în Kosovo o misiune Europeană.
"Stabilirea relaţiilor cu Kosovo va fi, însă, de competenţa fiecărui Stat Membru".
"Uniunea are nevoie de Serbia, iar Serbia are nevoie de Uniune", a mai declarat Rupel.
A sosit timpul pentru un dialog adevărat între sârbii şi albanezii din Kosovo, între Serbia şi Kosovo, între Serbia şi Uniunea Europeană", a spus el.
Cazul Kosovo este "cu adevărat unic"
Cazul Kosovo este "cu adevărat unic", deoarece comunitatea internaţională a trebuit să intervină şi să protejeze zona din motive umanitare, iar provincia a devenit protectorat.
Trebuia găsită o nouă formulă, dat fiind că Serbia nu avea autoritate în provincie din 1999, iar populaţia din Kosovo a suferit epurare etnică, oprimare şi dezastru umanitar.
Cazul Kosovo este unic deoarece nu a pus în cauză principiul general al suveranităţii statului.
Şi Uniunea Europeană este o comunitate unică, dar respectă diversitatea, a afirmat ministrul sloven.
El a trecut în revistă principalele puncte ale poziţiei comune a Consiliului privind Kosovo, adoptată recent, în care se ia notă de faptul că declaraţia de independenţă a provinciei Kosovo cuprinde angajamente pentru respectarea minorităţii sârbe şi a patrimoniului cultural sârb.
Rupel a descris Uniunea Europeană ca una din organizaţiile cu cel mai mare succes în asigurarea păcii, bazată pe toleranţă şi înţelegerea altor popoare.
El şi-a încheiat discursul cu un apel la "lăsarea deschisă a uşilor pentru Balcanii de Vest şi pentru Kosovo".
Comisie
Comisarul European pentru Extindere, Olli REHN, a făcut cunoscută Parlamentului poziţia instituţiei pe care o reprezintă, în privinţa Kosovo.
"Duminica trecută, Kosovo şi-a declarat independenţa într-un climat de demnitate.
În declaraţia sa, Kosovo s-a angajat să respecte pe deplin drepturile sârbilor din teritoriul său".
Sărbătorirea independenţei în Kosovo s-a desfăşurat "într-o manieră veselă, dar responsabilă".
La Belgrad şi în nordul zonei Kosovo au existat, însă, acte de violenţă.
"Condamnăm utilizarea violenţei şi cerem liderilor şi poporului din regiune să-şi păstreze calmul, să menţină pacea şi stabilitatea", a declarat Comisarul.
Miniştrii Europeni de Externe au răspuns, luni, cu o poziţie comună care a fost esenţială "pentru a permite Uniunii să ghideze cu succes procesul de stabilizare în curs în Balcanii Occidentali şi să contribuie la definitivarea statutului Kosovo.
Ca şi Rupel, Rehn a declarat că situaţia din Kosovo constituie un caz special.
Câteva State Membre au recunoscut Kosovo, iar Rehn şi-a exprimat speranţa că şi alte state vor proceda la fel.
Comisia Europeană, a spus Rehn, se pregăteşte să-şi joace rolul, iar la 5 martie va propune măsuri concrete pentru întreaga regiune.
În Kosovo există multe domenii care au nevoie de dezvoltare.
Este important "să ajutăm Kosovo să stea pe propriile sale picioare cât de curând posibil".
Comisia intenţionează să organizeze, înainte de vară, o Conferinţă a Donatorilor, pentru "rezolvarea celor mai presante probleme financiare".
"Ştiu că este un moment dificil pentru Serbia", a adăugat Rehn.
"Sunt conştient de importanţa istorică pe care o are Kosovo pentru poporul sârb.
Totuşi, cred că a venit timpul să întoarcem pagina, să lăsăm trecutul şi să privim spre viitor.
Şi viitorul Serbiei este în Europa.
Serbia şi întreaga regiune are perspectivă de aderare la Uniunea Europeană".
Grupările politice
Doris PACK (PPE-DE, DE) s-a referit la inevitabila independenţă a zonei Kosovo, dar şi-a exprimat îngrijorarea cu privire la soluţia găsită.
"Nu este vorba de un atac la adresa Serbiei", a spus ea, exprimându-şi, însă, temerea că "vor apărea probleme".
Jan Marinus WIERSMA (PSE, NL): "Deşi grupul meu său a dezbătut intens pe tema Kosovo, a trebuit să acceptăm pur şi simplu realitatea de la faţa locului".
Recunoaşterea Kosovo "este de competenţa Statelor Membre", dar Parlamentul European are un rol important în viitorul unui Kosovo multi-etnic.
Annemie NEYTS-UYTTEBROECK (ALDE, BE) a menţionat situaţia din Belgia şi l-a încurajat pe Ministrul Sârb de Externe să analizeze acest exemplu.
Ea a regretat faptul că Ministrul sârb de Externe a reafirmat "poziţia tradiţională Sârbă, fără orice urmă de înţelegere", şi a amintit de cele trei miliarde de euro investite de Uniune în Kosovo şi de nevoia de investiţii suplimentare.
Konrad SZYMAŃSKI (UEN, PL): "Recunoaşterea independenţei Kosovo are o importanţă specială.
Uniunea Europeană ar trebui să sprijine şi să ajute la edificarea instituţiilor din Kosovo.
Există riscul unui conflict etnic, a spus el, iar istoria nu trebuie să se repete.
Europa a investit în Kosovo şi Kosovo are interes în Uniunea Europeană".
Joost LAGENDIJK (Verzi/ALE, NL): "Ceea ce s-a întâmplat este consecinţa inevitabilă a evenimentelor din 1999, când zeci de mii de kosovari au fost ucişi, în prezenţa trupelor ONU (...) am văzut cât este de supărată Serbia şi cât de agresiv a fost Ministrul Sârb de Externe - aceasta poate fi de înţeles (..)
După euforia iniţială, kosovarii vor trebui să-şi asume responsabilităţile.
Relaţiile corecte cu minorităţile nu trebuie să existe doar pe hârtie.
Trebuie să recunoaştem: Kosovo îşi are viitorul într-un cadru European".
Francis WURTZ (GUE/NGL, FR): "Uniunea urmăreşte să contribuie la o mai bună guvernare a lumii, iar multe din Statele sale Membre pun sau vor pune în pericol viitoarea credibilitate a dreptului internaţional, sprijinind declaraţia de independenţă a provinciei unui stat (...)
Uniunea a înstrăinat poporul sârb, fără el nu va putea exista o politică regională în acea parte din Europa (...)
Nu există nici un fel de analiză asupra modalităţii prin care să se încheie statutul de protectorat al zonei".
Bastiaan BELDER (IND/DEM, NL) l-a întrebat pe Ministrul Rupel exact cum vor privi autorităţile interne din Kosovo misiunea Uniunii în zonă.
El a accentuat importanţa cooperării între sârbi şi albanezi.
Slavi BINEV (NA, BG) s-a opus categoric independenţei provinciei Kosovo, declarată duminică.
"Este un precedent inadmisibil".
Kosovo nu are dreptul să-şi declare independenţa, a spus Binev.
El s-a referit apoi la purificarea etnică comisă de albanezi: "Faptul că purificarea etnică şi distrugerea a mii de biserici ortodoxe a avut loc sub ochii forţelor NATO şi UE este revoltător şi demn de dispreţ.
Cerem Uniunii Europene să nu accepte independenţa Kosovo şi să respecte deciziile Consiliului de Securitate al ONU".
Intervenţii Deputaţi Europeni din partea României
Sorin Frunz ă verde (PPE-DE): "După 20 de ani de confruntări politice şi militare în Balcani, ne întrebăm astăzi dacă declararea unilaterală a independenţei provinciei Kosovo este legală şi oportună.
Soluţia Kosovo nu este nici legală nici oportună.
Nu este legală pentru că nu există nici un principiu de drept internaţional care să justifice actul politic de la Pristina".
"Soluţia Kosovo nu este nici oportună, pentru că poate crea un precedent periculos nu pentru Statele Membre ale Uniunii Europene sau ale NATO, nu pentru România şi Slovacia, care au legislaţii moderne şi emancipate în materie de minorităţi.
Precedentul este periculos însă în cazul Abhaziei, Osetiei de Sud şi mai ales al Transnistriei, zone unde conflictele îngheţate au aceeaşi vechime cu cel din Kosovo, şi de asemenea pentru alte regiuni din Balcani, locuite de importante minorităţi".
"În egală măsură însă, inoportunitatea soluţiei Kosovo vizează şi Uniunea Europeană: se spune adesea că Balcanii produc mai multă istorie decât pot consuma.
În acest caz, Balcanii au produs mai multă istorie decât poate consuma Uniunea Europeană.
Dovada o reprezintă poziţiile noastre divizate în legătură cu declararea unilaterală a independenţei provinciei Kosovo.
România nu recunoaşte independenţa provinciei Kosovo, iar delegaţia română din grupul PPE-DE susţine poziţia naţională".
Adrian Severin (PSE): "Unii pretind că ar trebui să lăsăm problema recunoaşterii statului, când vorbim despre Kosovo, şi să ne referim, mai degrabă, la recunoaşterea realităţii.
Realitatea este că după declararea sa de independenţă, Kosovo nu este nici independent, nici capabil să fie un stat independent pe termen lung.
A fost şi va rămâne protectorat.
Realitatea este că Uniunea Europeană este divizată între aşa-numiţii realişti şi aşa-numiţii legalişti.
Realitatea este că prin denumirea cazului Kosovo drept un "caz special", admitem faptul că dreptul internaţional este ori insuficient, ori inadecvat, şi încercăm atunci să găsim soluţii în afara legii.
Cred că acesta nu este nici obiectivul nici valoarea de bază a Uniunii".
Ioan Mircea Paşcu (PSE): "Diferenţa dintre acţiunile externe ale Uniunii Europene şi alţi actori internaţionali constă în respectarea legalităţii internaţionale şi a deciziilor Organizaţiei Naţiunilor Unite.
Mi-e teamă că încurajând şi recunoscând independenţa Kosovo în afara legalităţii internaţionale şi a ONU, această caracteristică a acţiunii externe a Uniunii Europene devine chestionabilă, dacă nu chiar imposibil de susţinut.Personal, sper sincer că nu vom trăi ziua în care să regretăm decizia de a recunoaşte independenţa Kosovo, aşa cum a fost luată aceasta".
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
Tratate
Motive pentru ratificarea, anul acesta, a Tratatului de la Lisabona, precizează Parlamentul European
2008-02-21 - 14:16
Tratatul de la Lisabona va consolida aspectul democratic al Uniunii Europene, va asigura o protecţie mai eficientă a drepturilor cetăţenilor şi va îmbunătăţi funcţionarea instituţiilor Europene.
Statele Membre ar trebui să ratifice noul tratat până la sfârşitul acestui an, pentru a deschide calea Alegerilor Generale Europene din 2009, a precizat, miercuri, Parlamentul European, într-un raport adoptat cu 525 voturi pentru, 115 împotrivă şi 29 abţineri.
Dacă toate Statele Membre ratifică noul tratat până la sfârşitul acestui an, cetăţenii vor putea vota în Alegerile Generale din iunie 2009 având cunoştinţe depline privind noul cadru instituţional, au declarat Deputaţii, care au aprobat raportul realizatl de Iñigo Mendez de Vigo (PPE-DE, ES) şi Richard Corbett (PSE, UK).
Consolidarea aspectului democratic
Tratatul de la Lisabona va acorda Parlamentului European şi parlamentelor naţionale un rol sporit în procesul decizional.
Parlamentele naţionale vor câştiga dreptul de a face obiecţii la o propunere dacă nu respectă principiul subsidiarităţii, au notat Deputaţii Europeni.
Mai mult, Preşedintele Comisiei Europene, propus de Consiliul European în baza rezultatelor Alegerilor Europene, va fi ales de Parlamentul European.
Mai multe drepturi pentru cetăţeni
Raportul salută faptul că Tratatul de la Lisabona va consolida drepturile cetăţenilor.
Carta pentru Drepturile Fundamentale va oferi cetăţenilor garanţii că drepturile lor vor fi respectate, deoarece orice acţiune luată de instituţiile Europene va trebui să treacă acest test.
Cetăţenii vor avea dreptul la iniţiativă legislativă, vor putea să-şi trimită propunerile Comisiei, ceea ce va însemna implicare mai mare a lor în procesul decizional.
Noul tratat va oferi informaţii mai clare ceţenilor, şi le va permite să înţeleagă mai bine rolul şi activitatea Uniunii.
Deputaţii garantează că Uniunea nu va deveni un "superstat".
O mai mare eficienţă
Deputaţii salută faptul că noul tratat va consolida capacitatea instituţiilor Uniunii de a-şi îndeplini obiectivele mai eficient, având în vedere în special faptul că se vor înmulţi substanţial domeniile în care vor fi luate decizii prin vot cu majoritate calificată, şi nu prin unanimitate, făcând astfel posibil ca o Uniune compusă din 27 State Membre să funcţioneze în mai multe domenii, fără a fi blocată de vetouri.
Deputaţii salută totodată faptul că Înaltul Reprezentant pentru Afaceri Externe şi Politică de Securitate va asigura mai multă coerenţă în acţiunile Uniunii pe plan extern.
Renunţarea la structura de piloni şi definirea mai clară a obiectivelor Uniunii privind schimbările climatice, drepturile copiilor, energia, spaţiul, turismul, sportul, sănătatea publică şi protecţia civilă va consolida capacitatea instituţiilor Uniunii să gestioneze şi să răspundă la problemele cetăţenilor, menţionează raportul.
Îngrijorări Unii Deputaţi îşi exprimă preocupări cu privire la noul Tratat.
Ei regretă că s-a renunţat la abordarea constituţională, deşi acceptă că acest lucru a fost necesar pentru a se putea ajunge la un acord între Statele Membre.
Ei critică, totodată, extinderea aranjamentelor privind opţiunea de a participa („opt-in”) la cooperarea poliţienească şi penală pentru unele State Membre şi protocolul ce limitează efectele Cartei pentru Drepturile Fundamentale asupra legislaţiei naţionale din două State Membre.
Cetăţenii trebuie să fie informaţi
Deputaţii apelează din nou la Statele Membre să garanteze angajament politic maxim astfel ca noul tratat să poată intra în vigoare înainte de Alegerile Europene din iunie 2009.
În sfârşit, raportul cere autorităţilor naţionale şi instituţiilor Europene să facă tot posibilul pentru a informa cetăţenii despre obiectivele şi conţinutul Tratatul de la Lisabona.
Pentru aceasta, Parlamentul cere publicarea, cât mai curând posibil, a unei versiuni consolidate a noului tratat.
Dezbaterea care a precedat votul
Deputaţii au dezbătut Tratatul de la Lisabona înaintea votării raportului pe această temă, pregătit de Richard CORBETT (PSE, UK)) şi Íñigo MÉNDEZ DE VIGO (PPE-DE, ES).
Grupurile politice mari s-au declarat în favoarea Tratatului şi al raportului, în timp ce grupurile politice mici s-au exprimat împotriva noilor puteri alocate Uniunii şi au cerut referendumuri.
Co-raportori Richard CORBETT (PSE, UK), unul din cei doi raportori, a accentuat că noul tratat va îmbunătăţi tratatele curente, iar Uniunea Europeană va deveni astfel mai eficientă şi mai democratică.
În viitor, a spus el, legislaţia Uniunii va fi evaluată mai întâi de parlamentele naţionale şi doar apoi discutată şi votată de Consiliul de Miniştri şi de Parlamentul European.
"Este vorba de un nivel de scrutin care nu mai există în nici o altă structură internaţională", a declarat Corbett.
Parlamentul va avea puteri sporite în alte două domenii, va putea alege Preşedintele Comisiei Europene şi va avea puteri depline asupra bugetului şi agriculturii.
Noul tratat conţine, totodată, Carta pentru Drepturile Fundamentale.
Uniunea va deveni mai eficientă, de exemplu prin extinderea domeniilor în care va fi utilizat votul cu majoritate calificată în Consiliu.
"Noul Tratat va asigura o Europă mai democratică, mai eficientă şi mai apropiată de cetăţeni", a încheiat Corbett.
Al doilea raportor, Íñigo MÉNDEZ DE VIGO (PPE-DE, ES): "Pierderea Tratatului Constituţional a fost pentru unii o dezamăgire, dar noul tratat ar putea fi o soluţie politică în obţinerea ratificării sale de toate Statele Membre".
Méndez de Vigo a declarat că noul tratat a păstrat "punctele esenţiale ale Constituţiei, ceea ce-i menţine aspectul democratic şi acordă valoare adăugată în ce-i priveşte pe cetăţeni.
Méndez de Vigo s-a referit apoi la obiectivul mai larg al Uniunii.
"Situaţia din Kosovo a demonstrat că Europa poate fi răspunde aspiraţiilor altor popoare (...)
Alte probleme, cum ar fi schimbările climatice, imigrarea şi proliferarea nucleară, ar putea fi gestionate mai eficient o dată Tratatul de la Lisabona ratificat.
Avem nevoie de voinţă politică".
Consiliul European
"Suntem de acord cu evaluarea pozitivă a multor elemente din tratat, iar îmbunătăţirea eficienţei Uniunii şi a aspectului său democratic constituie răspunsul corect la provocările pe termen lung ale Statelor Membre şi în plan internaţional", a declarat Secretarul de Stat Sloven pentru Afaceri Europene, Janez LENARČIČ , din partea Consiliului.
Printre avantajele tratatului, Lenarčič a menţionat funcţionarea mai eficientă a Uniunii, simplificarea procesului decizional, consolidarea transparenţei şi a democraţiei şi aducerea Uniunii mai aproape de cetăţeni.
El a recunoscut că ratificarea tratatului rămâne de competenţa fiecărui Stat Membru, dar şi-a exprimat speranţa că tratatul va putea intra în vigoare la începutul anului 2009.
Lenarčič a declarat, totodată, că aşteaptă simplificarea procedurilor decizionale, prevăzută în noul tratat, şi cooperarea cu viitoarele preşedinţii ale Uniunii.
Multe elemente din tratat vor trebui stabilite cu Parlamentul şi Comisia, iar cele două instituţii vor trebui, la rândul lor, să-şi asume responsabilităţile respective.
Comisia Europeană
"Este important să facem lucrurile care trebuie, însă este la fel de important să le facem cum trebuie", a declarat Margot WALLSTRÖM , vice-preşedinte al Comisiei Europene, citând politici în domenii ca agricultura, schimbările climatice şi energia.
Wallström a salutat noul tratat, "un pas înainte pentru o Uniune mai eficientă, transparentă şi democratică".
Ea a notat, însă, că noul tratat nu numai că va consolida rolul Parlamentului European în domeniul bugetar şi în alte domenii, dar va fi spori implicarea parlamentelor naţionale în procesul decizional.
"Deşi procesul de ratificare este în curs, nu există garanţii", a spus Wallström.
"În perioada procesului de ratificare, comunicarea cu cetăţenii este vitală".
Grupurile politice
Joseph DAUL (PPE-DE, FR) a precizat că cinci State Membre au ratificat deja Tratatul de la Lisabona, şi că Polonia a anunţat că începe procesul de ratificare.
El şi-a exprimat convingerea că noul tratat este "foarte important pentru relansarea proiectului European" şi că el va asigura o mai mare democraţie şi vizibilitate şi o mai mare influenţă a Uniunii în plan mondial".
Martin SCHULZ (PSE, DE): "Care este scopul acestui exerciţiu?
De ce avem nevoie de tratat?
Unde ne vom afla peste 25, 50, 100 de ani?"
Estimând faptul că "lumea este acum un sat mondial", Schulz a întrebat "cum poate Uniunea contribui?".
Este evident, însă, a spus el, că "nu putem merge înainte singuri".
"Unitatea înseamnă putere", a încheiat Schulz, precizând că grupul său sprijină noul tratat.
Andrew DUFF (ALDE, UK) a declarat că lumea aşteaptă ca Uniunea să fie puternică în plan mondial şi a precizat că aşteaptă îmbunătăţirea calităţii legislaţiei convenite la Bruxelles şi Strasbourg.
Brian CROWLEY (UEN, IE) a precizat că Tratatul de la Lisabona reprezintă un progres pentru Uniunea Europeană.
Vor fi obţinute performanţe economice mai mari, iar viaţa cetăţenilor Europeni se va îmbunătăţi.
Orice organizaţie care a început cu şase membri şi a ajuns la 27 trebuie să-şi schimbe regulile de funcţionare.
Irlanda, a spus el, a beneficiat de evoluţii imense, de la infrastructură până la stabilirea păcii în zonă, iar cei care au criticat Uniunea au ignorat în fapt realitatea la faţa locului.
Johannes VOGGENHUBER (Verzi/ALE, AT): "Tratatul constituie baza primei democraţii supranaţionale din istorie (...) edificăm o uniune socială Europeană cu propria sa personalitate juridică".
Aceasta înseamnă că trebuie să devenim un actor responsabil".
Totuşi, a spus el, tratatul se află "sub aspiraţiile noastre".
"În viitor trebuie să realizăm o uniune a popoarelor, nu a statelor".
Mary Lou MCDONALD (GUE/NGL, IE) a vorbit despre o "frică de referendumuri" în toate Statele Membre, cu excepţia Irlandei.
"Tratatul de la Lisabona ne angajează pe calea unor cheltuieli militare sporite şi a unui sprijin sporit al înarmării...de ce trebuie să fim în permanenţă în competiţie cu Statele Unite? (...)
Acest tratat nu se referă la eficienţă sau reformă, este o carte albă pentru erodarea în continuare a democraţiei (...) nu există prevederi noi pentru drepturile lucrătorilor sau pentru protecţia mediului.
Vor sprijini Europenii un astfel de tratat?
Nu cred.
Acesta este şi motivul pentru care nu sunt întrebaţi.
Tratatul de la Lisabona este o afacere proastă pentru Irlanda, pentru Europa şi pentru întreaga lume".
Nigel FARAGE (IND/DEM, UK): "Discuţia în care s-a angajat astăzi Parlamentul European nu este altceva decât o mare dezamăgire (...)
Adevărul este că sunteţi prea fricoşi să organizaţi referendumuri.
Recurgeţi la mijloace totalitare pentru a obţine ratificarea tratatului.
Acest nou tratat îi dă Uniunii posibilitatea să ia decizii legislative care ne influenţează toate aspectele vieţii noastre.
Sper că irlandezii vor spune un puternic NU în referendumul privind Tratatul de la Lisabona".
Jim ALLISTER (NI, UK): "Resping acest raport, la fel tratatul pe care-l sprijină.
Înainte de referendumurile din Olanda şi Franţa, am auzit atâtea discuţii în Parlament despre voinţa popoarelor.
În aroganţa ei, elita politică a Uniunii s-a gândit că popoarele vor fi convinse prin propagandă.."
Această constituţie n-a fost menită decât pentru a transfera şi mai multe puteri Bruxelles-ului.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
Concurenţă
Abuzuri de putere exercitate de supermagazine: Deputaţii cer, într-o Declaraţie scrisă, protecţia consumatorilor şi a producătorilor
2008-02-21 - 14:16
Având în vedere că 439 Deputaţi Europeni au semnat o Declaraţie scrisă privind anchetarea şi soluţionarea abuzurilor de putere exercitate de supermagazinele din UE, PE a anunţat oficial, în deschiderea sesiunii, adoptarea acestei Declaraţii scrise.
Declaraţia cere Comisiei să propună măsuri adecvate, inclusiv reglementări, pentru a proteja consumatorii, lucrătorii şi producătorii de orice abuz de poziţie dominantă sau de efectele negative identificate în cursul acestei anchete.
Prezentată de Caroline Lucas (Verzi/ALE, UK), Gyula Hegyi (PSE, HU), Bernard Wojciechowski (IND/DEM, PL), Harlem Desir (PSE, FR) şi Hélène Flautre (Verzi/ALE, FR), Declaraţia scrisă solicită DG Concurenţă din cadrul Comisiei să efectueze o anchetă privind efectele pe care concentrarea sectorului European de supermagazine le are asupra micilor intreprinderi, a furnizorilor, lucrătorilor şi consumatorilor şi, în special, să evalueze abuzurile legate de puterea de cumpărare care ar putea fi generate de o astfel de concentrare.
Pentru ca o Declaraţie scrisă să fie adoptată, ea trebuie semnată de cel puţin jumătate din numărul total al Deputaţilor Europeni (785).
Deputaţii subliniază că pe întreg teritoriul Uniunii Europene, sectorul de vânzări cu amănuntul este dominat din ce în ce mai mult de un număr mic de lanţuri de supermagazine şi că aceşti distribuitori cu amănuntul devin în mod rapid „gardienii sectorului”, exercitându-şi controlul asupra unicului acces veritabil pe care îl au agricultorii şi alţi distribuitori la consumatorii din Uniune.
Deputaţii consideră totodată că astfel de presiuni exercitate asupra furnizorilor au efecte negative atât asupra calităţii condiţiilor de muncă, cât şi asupra protecţiei mediului, iar consumatorii s-ar putea confrunta cu o scădere a diversităţii produselor oferite, a patrimoniului cultural reprezentat de acestea şi a numărului de puncte de vânzare cu amănuntul.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
Consumatori
Facilitarea circulaţiei produselor pe piaţa internă
2008-02-21 - 14:16
Parlamentul a adoptat, joi, în primă lectură, un pachet legislativ fundamental pentru libera circulaţie a mărfurilor pe piaţa internă.
Două regulamente şi o decizie au ca obiectiv suprimarea obstacolelor în calea liberei circulaţii a produselor, consolidând dispoziţiile privind controalele şi supravegherea pieţei.
Mai multă libertate în circulaţia mărfurilor şi securitate sporită pentru consumatori - acestea sunt cuvintele-cheie ale noii legislaţii.
Libera circulaţie a mărfurilor în Uniunea Europeană constituie una din cele patru libertăţi fundamentale, piatra de temelie a pieţei interne.
Stabilită prin Tratat în urmă cu peste o jumătate de secol, prevăzută cu o bogată jurisprudenţă începând cu 1979 (peste 300 cazuri referitoare la subiect), reformată şi accelerată graţie "pachetului Delors" în urmă cu 25 de ani, ea rămâne cu multe imperfecţiuni.
În fapt, doar 8% din întreprinderile Europene au recurs la schimburi comerciale intracomunitare, majoritatea limitându-şi activitatea la pieţele naţionale.
Potrivit estimărilor, dacă piaţa internă a produselor ar funcţiona corect, PNB-ul Uniunii Europene ar putea creşte cu 1,8%.
Motivul principal al acestei situaţii este bine cunoscut: bariere tehnice - autorizate prin jurisprudenţa vizând recunoaşterea reciprocă (prin art.30 al Tratatului) - sunt impuse de Statele Membre pentru a împiedica intrarea pe piaţa lor a produselor străine.
În multe cazuri, aceste bariere - care ar trebui să se explice prin "motive imperioase de interes general" (securitate, mediu, sănătate) - au caracter pur protecţionist.
Pachetul legislativ adoptat de Parlament vizează înăsprirea condiţiilor în care ar putea fi ridicate astfel de obstacole şi facilitarea accesului produselor fabricate într-o ţară a Uniunii pe pieţele celorlalte State Membre.
În acelaşi timp, însă, este necesară asigurarea unei mai mari siguranţe a produselor.
Aceasta este dubla miză a noilor dispoziţii.
Mai multă libertate pentru produse şi întreprinderi, mai multe alegeri pentru consumatori
Barierele naţionale împiedică circulaţia produselor a căror valoare pe piaţă ar fi mai mare de 150 miliarde euro.
Totuşi, conform Tratatului şi a jurisprudenţei, orice produs adus legal pe piaţă, şi care respectă standardele unui Stat Membru, ar trebui să poată fi comercializat fără probleme într-un alt Stat Membru al Uniunii.
Doar motive excepţionale ar justifica punerea în aplicare a unor exigenţe tehnice, aplicate produsului, de un Stat Membru.
Abordarea este denumită"recunoaştere reciprocă".
Proiectul de reglementare "ce stabileşte procedurile de aplicare a unor reguli tehnice naţionale produselor comercializate legal într-un alt Stat Membru" face referiri şi la interpretarea abuzivă a principiului recunoaşterii reciproce de către Statele Membre.
Acest proiect face obiectul raportului realizat de Alexander Stubb (PPE-DE, FI).
După votul în Parlament, definirea obiectivului regulamentului şi aria de aplicare sunt mult mai clare decât în proiectul iniţial.
El stabileşte, totodată, pentru prima oară, o serie de reguli care ar trebui respectate de orice ţară ce doreşte să pună în aplicare cerinţe tehnice specifice.
Aceste reguli revizuite de Parlament sunt mult mai clare acum, mai transparente.
Unul din elementele-cheie îl constituie dispoziţiile privind dovada conformităţii.
Până acum, fabricantul era cel care trebuia să dovedească faptul că produsul său este conform cerinţelor specifice ale unui Stat Membru.
Astăzi, administraţia competentă cu acreditarea este cea care va trebui să cunoască situaţiile de neconformitate.
Orice procedură, dacă va avea loc, va fi mai scurtă (maxim 60 de zile), deoarece perioada în care Statul Membru va trebui să-şi anunţe decizia finală este în sfârşit clar definită.
Aceasta înseamnă că fabricantul nu va mai avea obligaţia de a completa un formular complicat, când va dori să introducă pe piaţă un produs.
În sfârşit, punctele de contact (ghişee unice) vor permite reglementarea oricăror eventuale formalităţi şi vor furniza informaţii, la cerere.
Acest proiect se referă la bunurile ce nu fac obiectul procedurilor de armonizare, respectiv la o mare parte din produsele de bază (25% din produsele de pe piaţă), cum ar fi bicicletele.
Regulamentul va fi aplicat la nouă luni după intrarea sa în vigoare.
Produse mai sigure, consumatori mai încrezători
Produsele vor trebui să circule mai liber, desigur, în interiorul Uniunii, în acelaşi timp, însă, ele vor trebui să se conformeze standardelor de securitate.
În fapt, majoritatea produselor din Uniune (ascensoare, motoare, aparate electrice) au fost supuse unor standarde comune definite în regulamente sectoriale.
Organismele responsabile pentru acreditarea agenţiilor ce evaluează conformitatea produselor sunt şi vor rămâne naţionale.
Viitorul regulament, însă - ce "stabileşte procedurile de aplicare a unor reguli tehnice naţionale pentru produse comercializate legal într-un alt Stat Membru" - pune în aplicare, pentru prima oară, o infrastructură comună de acreditare şi standardizează regulile conform cărora sunt atribuite acreditările.
Regulamentul (al cărui raportor este André Brie, GUE/NGL, DE ) şi decizia care-l completează (raportor Christel Schaldemose , PSE, DK) constituie un "salt calitativ", potrivit lui Brie, în ce priveşte produsele armonizate.
Obiectivul nu a constat în crearea unor agenţii sau organisme noi, nici în multiplicarea controalelor.
Dimpotrivă, el a vizat eficientizarea instrumentelor existente şi definirea mai clară a responsabilităţilor operatorilor economici (fabricanţi şi importatori) din Statele Membre.
Regulamentul defineşte totodată marca CE.
De acum, va fi clar şi pentru consumator faptul că marca CE nu este o garanţie de securitate a produsului, el indică doar conformitatea sa cu o directivă sau alta.
Textul include eventualitatea utilizării unui marcaj de securitate, destinat consumatorilor.
Marcajele naţionale vor rămâne valabile şi vor fi utilizate împreună cu marca CE cât timp vor aduce o valoare adăugată în privinţa cerinţelor de securitate, şi cât timp nu va fi găsită o soluţie comună pentru toate Statele Membre.
Decizia privind un cadru comun pentru comercializarea produselor (raportul lui Schaldemose ) defineşte clar cadrul legal la care vor fi supuse toate regulamentele viitoare referitoare la piaţa internă a mărfurilor.
Aceste dispoziţii se referă în special la responsabilitatea importatorilor şi la nivelul de protecţie a intereselor publice.
Regulamentul va fi aplicat începând cu ianuarie 2010.
Faptul că un pachet legislativ atât de complex, referitor la un domeniu fundamental al Uniunii, a putut fi adoptat în primă lectură, ilustrează o excelentă cooperare a Parlamentului, Comisiei şi Consiliului, dar şi convingerea lor comună că legislaţia are importanţă majoră.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
Control bugetar
Protejarea intereselor financiare ale Comunităţilor – Lupta împotriva fraudei
2008-02-21 - 14:16
Parlamentul a adoptat, marţi, la Strasbourg, un raport cu tema "Protejarea intereselor financiare ale Comunităţilor – Lupta împotriva fraudei – Rapoarte anuale 2005-2006".
Raportul salută faptul că toate înştiinţările privind protejarea intereselor financiare ale Comunităţilor şi în special cel pentru exerciţiul financiar 2006, au devenit mai analitice.
Parlamentul remarcă, totuşi, că statisticile se bazează pe diverse structuri naţionale foarte eterogene, cu sisteme administrative, juridice, de control şi de inspecţie diferite.
Cuantumul neregulilor notificate
Raportul atrage atenţia asupra faptului că, în ce priveşte acţiunile structurale, cuantumul afectat de nereguli a crescut cu 17%, de la 601 milioane EUR în 2005 la 703 milioane EUR în 2006 (Fonduri structurale 517 milioane EUR, Fondul de coeziune 186 milioane EUR); neregulile au vizat în special (75%) Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDER) şi Fondul Social European (FSE); aproximativ 85% din suma afectată de nereguli (438,1 milioane EUR) din cadrul fondurilor structurale au vizat, în 2006, Germania, Spania, Italia, Portugalia şi Regatul Unit.
Deseori, beneficiarii au facturat cheltuieli neeligibile.
Aceste detalii au fost descoperite după verificarea documentelor.
Tot referitor la acţiunile structurale, raportul notează că 84% din nereguli au fost constatate în Italia (2006: 228,2 milioane EUR), Spania (2006: 85,7 milioane EUR), Marea Britanie (2006: 59,8 milioane EUR), Portugalia (2006: 37,2 milioane EUR) şi Germania (2006: 27,2 milioane).
Deputaţii solicită Comisiei Europene să precizeze ce alte acţiuni va întreprinde pentru a pune capăt importurilor frauduloase de televizoare, de ţigări şi, în general, de produse contrafăcute.
Ei constată cu satisfacţie faptul că OLAF şi-a putut înfiinţa o antenă în China, şi încurajează Comisia să consolideze lupta împotriva contrafacerii.
Deputaţii invită Executivul ca înainte de martie 2008 să prezinte comisiilor competente ale Parlamentului acţiunile întreprinse în baza rezoluţiei Parlamentului din 11 octombrie 2007 privind implicaţiile acordului dintre Comunitate, unele State Membre şi societatea Philip Morris, referitor la intensificarea luptei împotriva fraudei şi a contrabandei cu ţigări.
Crimă organizată
Deputaţii solicită Comisiei Europene să prezinte Comisiei pentru Control Bugetar o analiză detaliată a sistemului sau a sistemelor utilizate de structurile crimei organizate conduse sau nu de mafia pentru a submina interesele financiare ale Comunităţilor.
Parlamentul se arată extrem de preocupat de constatarea Preşedintelui Curţii de Conturi Europene: „Sistemele de control şi supraveghere din Statele Membre au fost în general ineficiente sau de o eficienţă medie, iar supravegherea funcţionării lor de către Comisie a fost doar de o eficienţă medie”.
Deputaţii solicită, prin urmare, ca Statele Membre să garanteze calitatea sistemelor lor de control şi de supraveghere, adoptând, la nivelul politic adecvat, o declaraţie naţională de gestiune referitoare la toate cheltuielile comunitare în gestiune partajată.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
Justiţie şi afaceri interne
Deputaţii resping un raport privind prevenirea radicalizării terorismului
2008-02-21 - 14:16
Un raport care cerea includerea justificării terorismului în definiţia infracţiunilor teroriste, aşa încât acest lucru să aibă cele mai mici consecinţe posibile la nivelul libertăţii de exprimare, a fost respins, marţi, la Strasbourg, din cauza lipsei unui consens între principalele grupări politice.
Raportul adresa Consiliului recomandări privind mijloacele de prevenire a radicalizării şi a recrutării de terorişti.
Raportul - respins cu 241 voturi pentru, 332 împotrivă şi 87 abţineri - poartă numele Preşedintelui Comisiei pentru Libertăţi Civile, Justiţie şi Afaceri Interne, Gérard Deprez (ALDE, BE).
Raportorul iniţial a fost Jaime Mayor Oreja (PPE-DE, ES), însă el şi-a retras numele de pe raport, după adoptarea sa în comisia de specialitate.
În urma atacurilor teroriste de la 11 septembrie 2001, Uniunea Europeană a adoptat o Decizie-cadru în care cere Statelor Membre să-şi armonizeze legislaţia în materie şi să stabilească reguli minime referitoare la infracţiunile teroriste.
Textul legislativ precizează totodată sancţiuni pe care Statele Membre trebuie să le integreze în legislaţiile lor naţionale.
Raportul a avut drept scop începerea unei dezbateri între Statele Membre privind modificarea deciziei-cadru 2002/475/JAI, în vederea extinderii ariei sale de aplicare.
În timpul votului unor paragrafe din raport, Deputaţii au considerat că "nu doar incitarea la terorism, ci şi justificarea terorismului contribuie la radicalizarea violentă".
În mai multe paragrafe aprobate înainte de votul final, deputaţii au precizat necesitatea luării unor măsuri preventive fondate pe evitarea izolării sociale şi consolidarea încrederii în societate.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
Politică socială
Viitorul demografic al Europei
2008-02-21 - 14:16
Măsurile în contextul schimbărilor demografice viitoare ar trebui să includă încadrarea în muncă a persoanelor în vârstă active, dreptul garantat la tratament pentru sterilitate, facilitări pentru adoptarea copiilor abuzaţi şi sancţiuni împotriva celor care angajează imigranţi clandestini - menţionează un raport privind viitorul demografic al Europei, adoptat joi la Strasbourg.
Rata natalităţii în Uniune, de 1,5, este "anormal de scăzută", precizează raportul realizat de Françoise Castex (PSE, FR).
Deşi maternitatea implică una din alegerile cele mai intime ale bărbaţilor şi femeilor, ce trebuie respectate, este posibilă o creştere a cifrelor prin politici publice care au în vedere crearea unui mediu material şi psihologic favorabil familiei şi copiilor.
Parlamentul recomandă Statelor Membre să promoveze măsuri fiscale care să încurajeze creşterea ratei natalităţii şi atrage atenţia asupra necesităţii de a garanta femeilor, după naştere, o protecţie şi un sprijin adecvat, în special tinerelor mame singure, având în vedere numărul în creştere al familiilor monoparentale, care au, în 85% din cazuri, o femeie drept capul familiei şi care sunt expuse unui risc mai ridicat de sărăcie decât alte familii.
Deputaţii recomandă Statelor Membre să creeze, până în 2010, spaţii care să permită îngrijirea a cel puţin 90% dintre copiii cu vârste cuprinse între 3 ani şi vârsta obligatorie de şcolarizare şi cel puţin 33% dintre copiii mai mici de 3 ani; subliniază faptul că aceste măsuri trebuie să permită părinţilor să-şi adapteze modalităţile de organizare a lucrului în funcţie de ritmul lor de viaţă.
Deputaţii recomandă Statelor Membre să adopte cele mai bune practici privind durata concediului de maternitate (care variază, de la un Stat Membru la altul, de la 14 la 28 de săptămâni) şi, prin urmare, durata concediilor parentale, de îngrijire şi de creştere a copilului, precum şi un venit garantat pe perioada sarcinii şi revenirea la acelaşi loc de muncă.
Ei doresc, de asemenea, ca Statele Membre să adopte măsurile referitoare la sancţiunile împotriva violenţei şi relelor tratamente domestice.
Parlamentul susţine că Statele Membre ar trebui să adopte măsuri legislative adecvate pentru a se asigura că femeile care lucrează şi care intenţionează să aibă copii nu sunt supuse riscului de a rămâne şomere, de a sărăci sau de a fi marginalizate.
În calitatea lor de viitoare mame, femeile care lucrează ar trebui să beneficieze de stimulente şi ar trebui să se ia măsuri împotriva angajatorilor care nu angajează femei care doresc să devine mame sau care ameninţă, direct sau indirect, femeile angajate pentru a le împiedica să devină mame - consideră Deputaţii.
Promovarea rolului lucrătorilor în vârstă pe piaţa muncii
Parlamentul solicită Statelor Membre să promoveze rolul lucrătorilor în vârstă pe piaţa muncii, evidenţiind beneficiile aduse de angajarea lor şi determinând angajatorii să adopte practici flexibile de lucru care să încurajeze lucrătorii în vârstă să reintre pe piaţa muncii .
Deputaţii îndeamnă Comisia Europeană şi Statele Membre să acorde de urgenţă atenţie sprijinului pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor în vârstă, având în vedere creşterea planificată a vârstei de pensionare în multe State Membre.
Deputaţii îndeamnă Statele Membre şi partenerii sociali să promoveze, nu să împiedice, instituirea de norme şi convenţii care să permită prelungirea vieţii active, la cererea lucrătorilor, dincolo de 65 de ani, cu beneficii fiscale şi sociale atât pentru lucrători, cât şi pentru angajatori.
10% din persoanele în vârstă sunt victime ale abuzurilor fizice, financiare sau mentale
Deputaţii atrag atenţia asupra "lipsei de grijă şi a modalităţii abuzive în care deseori sunt tratate persoanele în vârstă în cadrul familiilor lor sau al instituţiilor în care activează".
Deoarece circa 10% din persoanele în vârstă sunt victime ale abuzurilor fizice, financiare sau mentale înainte să înceteze din viaţă, Comisia şi Statele Membre ar trebui să stabilească sisteme de avertizare şi penalităţi pentru tratamente de acest gen, subliniază raportul.
Comunicarea Comisiei privind abuzarea persoanelor în vârstă, care urmează să fie publicată anul acesta, ar trebui să stabilească "o strategie clară pentru informare pe scară largă şi campanii de conştientizare în această privinţă" - inclusiv cursuri de formare pentru lucrătorii din domeniul de îngrijire, definirea unor standarde de calitate, şi sancţiuni pentru tratamente abuzive.
Deputaţii reamintesc faptul că un mediu de lucru plăcut reprezintă un important factor de productivitate, ca atare invită Statele Membre să promoveze acţiuni la locul de muncă, care reduc riscul de accidente pentru lucrătorii în vârstă, inclusiv intervenţii pentru îmbunătăţirea mediului de lucru din punct de vedere psihosocial şi fizic.
Ei invită întreprinderile să investească în măsuri de prevenire a accidentelor de muncă şi a bolilor profesionale, în medicina muncii, în igienă şi în dialogul social.
Deputaţii subliniază că este absolut necesar ca locul de muncă să fie accesibil şi deci sigur, pentru lucrătorii în vârstă sau care au un handicap, prin dotări satisfăcătoare şi prin furnizarea de echipamente specifice adaptate nevoilor individuale; ei subliniază, totodată, că un mediu de lucru accesibil permite persoanelor în vârstă să ducă o viaţă autonomă, ceea ce contribuie şi la reducerea cheltuielilor publice afectate îngrijirilor instituţionalizate.
Imigrarea integrată - o provocare
Imigrarea este şi va continua să fie un element al demografiei Uniunii şi un aspect pozitiv din punct de vedere economic, social şi cultural.
Deputaţii solicită, în consecinţă, Comisiei, Statelor Membre şi partenerilor sociali să aibă o abordare senină şi raţională a imigrării pentru a putea face faţă opiniilor şi atitudinilor xenofobe şi rasiste şi pentru a promova integrarea deplină şi efectivă a migranţilor în societate.
Parlamentul consideră că membrii familiilor care însoţesc un lucrător migrant ar trebui să primească permis de şedere şi, dacă este cazul, permis de muncă.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
Relaţii externe
Acordul euro-mediteranean CE-Egipt, CE-Israel: includerea României şi Bulgariei
2008-02-21 - 14:16
Parlamentul a aprobat, marţi, la Strasbourg, un raport privind încheierea unui protocol la Acordul euro-mediteranean de stabilire a unei asocieri între Comunităţile Europene şi Statele Membre ale acestora, pe de o parte, şi Republica Arabă Egipt, pe de altă parte, pentru a ţine seama de aderarea Republicii Bulgaria şi a României la Uniunea Europeană.
Parlamentul a aprobat, totodată, un raport privind încheierea unui protocol la Acordul euro-mediteranean de instituire a unei asocieri între Comunităţile Europene şi Statele Membre ale acestora, pe de o parte, şi statul Israel, pe de altă parte, pentru a ţine seama de aderarea Republicii Bulgaria şi a României la Uniunea Europeană.
Jacek Saryusz-Wolski (ALDE,PL).
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
Politică socială
Primul recensământ al populaţiei şi al locuinţelor - în 2011 - acord cu Consiliul
2008-02-21 - 14:16
Deputaţii au adoptat un raport legislativ, realizat de Ona Juknevičiniė (ADLE, LT), ce prevede colectarea frecventă a datelor, la nivel European, privind populaţia şi locuinţele.
Dezbaterea pe tema respectivă a avut loc la Strasbourg la 10 decembrie 2007.
Acum există un acord în primă lectură cu Consiliul.
Un astfel de recensământ va trebui să răspundă cerinţelor de protecţie a datelor personale.
Raportul a fost adoptat cu 579 voturi pentru, 41 împotrivă şi 18 abţineri.
Conform acordului, fiecare Stat Membru trebuie să stabilească o dată când va putea furniza astfel de informaţii.
Primul recensământ de acest gen va avea loc în 2011.
Datele statistice periodice referitoare la populaţie şi la principalele caracteristici familiale, sociale, economice şi privind locuinţele persoanelor individuale sunt necesare pentru studiul şi definirea politicilor regionale, sociale şi de mediu, care afectează anumite sectoare ale comunităţii .
În special, este nevoie să se colecteze informaţii detaliate cu privire la locuinţe pentru a sprijini diverse activităţi comunitare cum ar fi promovarea incluziunii sociale şi monitorizarea coeziunii sociale la nivel regional, protecţia mediului sau promovarea eficienţei energetice.
Conform raportului realizat de Ona Juknevičiniė (ADLE, LT), datele utilizate ar trebui să se refere la acelaşi an de referinţă, astfel încât să se asigure comparabilitatea datelor furnizate de Statele Membre şi să se elaboreze sinteze fiabile la nivelul Comunităţii.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-011-RO DOC XML V0//RO
Instituţii
Deputaţii cer proceduri mai stricte de monitorizare a aplicării legislației comunitare
2008-02-21 - 14:16
Mai multe resurse, proceduri mai stricte de monitorizare a aplicării legislaţiei comunitare şi o implicare mai mare a comisiilor Parlamentului European - constituie principalele propuneri prezentate de Parlamentul EUropean în raportul său privind monitorizarea aplicării legislaţiei comunitare.
Raportul realizat de Monica Frassoni (Verzi/ALE, IT) - aprobat, joi, la Strasbourg, cu vastă majoritate de voturi - evaluează raportul Comisiei Europene privind monitorizarea legislaţiei comunitare, pentru anul 2005, şi comunicarea sa cu tema "O Europă a rezultatelor - aplicarea legislaţiei comunitare", adoptată recent.
Numărul total al procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar, declan ș ate de Comisie, a crescut constant în ultimii ani, ajungând, în 2003, la 2709 cazuri (la nivelul UE 15).
Î n 2004, numărul cazurilor de încălcare a dreptului comunitar constatate a scăzut în mod semnificativ (cu 563 de cazuri), înregistrând o nouă cre ș tere în 2005, de ș i nivelul atins este inferior celui din 2003: 2653 cazuri de încălcare a dreptului comunitar înregistrate (la nivelul UE 25).
În opinia Deputaţilor, Comisia Europeană ar trebui să adopte o atitudine mai hotărâtă în ce prive ș te monitorizarea evenimentelor naţionale care ar putea scoate la lumină o încălcare a legisla ț iei comunitare.
Deputaţii invită, prin urmare, Comisia să utilizeze într-un mod mai activ Birourile sale de reprezentare, pentru a preveni cazurile de încălcare a legisla ț iei comunitare sau pentru a oferi o cale de atac.
Referitor la resursele umane, Parlamentul sprijină propunerea Comisiei pentru un buget mai mare în acest sector.
Parlamentul încurajează, totodată, trimiterea de delegaţii de observare în Statele Membre.
Parlamentul invită Statele Membre să nu se limiteze la o transpunere a legisla ț iei comunitare efectuată ca o simplă formalitate ș i să evite, pe cât posibil, transpunerea fragmentară a directivelor, pentru a spori transparen ț a legisla ț iei ș i a o simplifica.
Curtea Europeană de Justiţie
Deputaţii cer Comisiei să dea dovadă de mai multă fermitate în aplicarea Articolului 228 din Tratatul CE, pentru a asigura executarea corespunzătoare a hotărârilor pronun ț ate de Curtea de Justi ț ie.
Rolul Parlamentului European şi al parlamentelor naţionale
Raportul face apel la consolidarea cooperării între parlamentele na ț ionale ș i Parlamentul European, precum ș i între membrii forurilor respective, pentru a promova şi a spori monitorizarea concretă a afacerilor Europene la nivel na ț ional.
Deputaţii consideră că parlamentelor na ț ionale le revine un rol important în monitorizarea aplicării legisla ț iei comunitare, putând contribui astfel la cre ș terea legitimită ț ii democratice a Uniunii Europene ș i la apropierea acesteia de cetă ț eni.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-012-RO DOC XML V0//RO
Viitorul Europei/Integrare europeană
Premierul Suedez pledează pentru o Europă puternică
2008-02-21 - 14:16
În ultima din seria de dezbateri ale Parlamentului European pe tema viitorului Europei, Premierul Suedez, Fredrik Reinfeldt, a declarat că "Europa de astăzi are nevoie de o viziune clară".
"Nu trebuie să ne temem de o Europă puternică, ci de una slabă", a spus el.
Premierul Suediei
Reinfeldt a anunţat că Tratatul de la Lisabona urmează să fie ratificat de Parlamentul Suedez în toamna 2008.
Suedia va prelua preşedinţia Uniunii în al doilea semestru al anului 2009, cu un nou cadru instituţional, un Parlament European nou ales, o altă Comisie Europeană şi un Înalt Reprezentant pentru Politică Externă.
Priorităţile Preşedinţiei Suedeze vor fi shimbările climatice, energia, creşterea economică, piaţa locurilor de muncă, regiunea Baltică şi rolul Uniunii pe scena internaţională.
Schimbările climatice şi energia
În următorii ani, Uniunea va trebui să facă faţă unei cerinţe energetice care va spori cu 50%.
Problema schimbărilor climatice depinde de felul în care va putea răspunde acestor nevoi, a estimat Premierul Suedez.
El a citat exemplul Suediei, care a înregistrat o creştere economică de 4,4% şi o diminuare a emisiilor de CO2 de 9%.
"Trebuie investit în cercetare şi în tehnologii noi", a spus el.
Buget În opinia lui Fredrik Reinfeldt, bugetul Uniunii este neechilibrat, deoarce 40% din fonduri sunt alocate agriculturii, care asigură doar 2% din piaţa muncii în Europa.
"Nu e rezonabil", a spus Premierul Suediei, care a cerut investiţii mai mari în dezvoltare, lupta împotriva crimei organizate, protecţia mediului şi relaţii externe.
Lupta împotriva terorismului
Premierul Suedez consideră terorismul o ameninţare la adresa societăţilor şi un fenomen din ce în ce mai puţin previzibil.
Statele Membre singure nu mai pot lupta împotriva crimei organizate, a spus el.
Extinderea este un "instrument strategic"
Reinfeldt a accentuat importanţa extinderii Uniunii, despre care a afirmat că ar trebui văzută "ca o provocare şi o şansă".
El a deplâns "vocile critice" la adresa extinderii.
"Fără extindere, Europa n-ar fi ajuns ceea ce este astăzi (...)
Extinderea este cel mai important instrument strategic pentru diseminarea valorilor pe care este fondată cooperarea Europeană. (...)
Să nu ridicăm ziduri în faţa Turciei sau a altor ţări europene (...)
Avem nevoie de o Europă puternică".
Liderii grupărilor politice
Joseph DAUL ( PPE-DE, FR) a cerut continuarea procesului de ratificare a Tratatului de la Lisabona, care va permite Europei să răspundă aspiraţiilor cetăţenilor ei.
Dotată cu noi reguli indispensabile funcţionării sale, Uniunea se va putea concentra asupra problemelor legate de creştere economică, locuri de muncă, climat, securitate alimentară sau energetică.
Martin SCHULZ (PSE, DE): "Europa depinde de capacitatea liderilor săi să ia decizii bune".
Schulz a deplâns faptul că Premierul Suedez nu s-a referit, în discursul său, la Europa socială.
"Trebuie să dezvoltăm un model social", a spus el.
Liderul PSE a salutat, însă, declaraţiile lui Reinfeldt privind extinderea Uniunii şi afirmaţiile sale pozitive la adresa Turciei.
Graham WATSON (ALDE, UK): "Când Suedia va prelua Preşedinţia Uniunii în 2009, Europa va fi mai democrată şi mai apropiată de cetăţeni.
Tratatul de la Lisabona stabileşte un cadru pentru viitor, iar noi trebuie să modelăm acest viitor (..) răspunsul la provocările mondializării îl constituie cooperarea".
Christina MUSCARDINI (UEN, IT) şi-a exprimat speranţa că procesul de ratificare a Tratatului de la Lisabona se va încheia rapid.
Ea a salutat, totodată, faptul că "Parlamentul va fi mai implicat în procesul decizional al Uniunii, o victorie pentru cetăţeni".
Monica FRASSONI (Verzi/ALE, IT), referindu-se la afirmaţiile Premierului Suedez privind schimbările climatice şi consecinţele lor, a precizat că în acelaşi context ar trebui luat în considerare şi fenomenul migraţiei.
Frassoni şi-a exprimat speranţa că toate dezbaterile interminabile pe tema subsidiarităţii vor putea fi evitate, şi că Suedia va avea un rol constructiv cu privire atât la creşterea bugetului Uniunii cât şi la pachetul legislativ pentru energie.
Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) a accentuat nevoia unei atenţii sporite la problemele sociale din Uniunea Europeană.
El s-a referit la afacerea Laval-Vaxholm (printr-o acţiune colectivă, sindicatele suedeze au încercat să determine o întreprindere din Letonia să aplice în Suedia dreptul de muncă suedez.
Compania letonă a refuzat şi a fost sprijinită de Curtea Europeană de Justiţie, în baza liberei circulaţii a serviciilor) şi a precizat că grupul GUE/NGL cere o dezbatere în plen în privinţa acestui subiect crucial.
Hélène GOUDIN (IND/DEM, SE) a vorbit de "tendinţele nedemocratice în politicile Europene".
"Modul în care sunt tratate rezultatele referendumurilor constituie un exemplu al felului în care elitele Europene tratează democraţia", a spus ea, întrebând "în ce măsură aleşii cetăţenilor îi şi reprezintă?".
Jean-Marie LE PEN (NA, FR) a cerut irlandezilor - singurii care se vor pronunţa prin referendum în privinţa Tratatului de la Lisabona - să "devină purtătorii de cuvânt ai milioanelor de Europeni care nu vor un super-Stat".
"Popoarele îşi vor lua revanşa la alegerile Europene" de anul viitor, a spus el.
Intervenţii Deputaţi Europeni din partea României
Roberta ANASTASE (PPE-DE): "Două idei prioritare trebuie să stea la baza conceptului de viitor European: viitorul cetăţeanului European şi rolul Uniunii Europene în lume.
Pe plan intern, binele cetăţeanului trebuie să ghideze orice acţiune la nivel European, iar drepturile omului şi protejarea lor pe deplin trebuie să constituie vectorul determinant al acesteia.
Nu mai puţin importantă este educaţia, ca premisă a unui viitor prosper, precum şi politicile de promovare a tinerilor şi de protecţie a copilului, de dialog intercultural şi toleranţă reciprocă.
Atât Strategia de la Lisabona, cât şi noul Tratat de Reformă sunt documente-cheie, ce trebuie transpuse în fapte cu fermitate".
Mihaela POPA (PPE-DE): "Trebuie să dăm atenţia cuvenită acelei categorii sociale care reprezintă cel mai bine ideea viitorului - tinerii - cetăţenii de mâine ai Uniunii Europene.
Tinerii trebuie pregătiţi să proiecteze viitorul generaţiei lor, iar aceasta presupune cunoaşterea istoriei noastre comune, etapele formării şi dezvoltării Uniunii Europene.
Avem nevoie ca istoria Uniunii să fie studiată în şcoli, avem nevoie de o politică Europeană pentru tineret cât mai coerentă, care să răspundă clar problemelor specifice tinerilor.
Europa trebuie să aibă acum o viziune clară asupra educaţiei, a societăţii informaţionale, a dialogului şi schimbului intercultural între tineri, a ocupării forţei de muncă tinere şi a mobilităţii, precum şi a problemelor curente ale tinerilor marginalizaţi".
László TŐKÉS (NA): "Cartea Drepturilor Fundamentale a Tratatului Constituţional menţionează că toţi cetăţenii Europei trebuie să împărtăşească un viitor paşnic, bazat pe valori comune.
Mahmud Osman, câştigător al Premiului Sakharov, a declarat, în decembrie 2007, în faţa Parlamentului European, că nu va fi pace fără justiţie.
Europa are nevoie să se confrunte cu trecutul său comunist, deoarece fără justiţie, pe continentul nostru nu va exista pace, libertate, stat de drept, stabilitate şi securitate.
Acest lucru este valabil şi pentru situaţia comunităţilor care trăiesc în minorităţi".
Răspunsul Premierului Suedez
În încheierea dezbaterii, Premierul Suediei i-a răspuns lui Francis Wurtz în ce priveşte afacerea Vaxholm, precizând că aceasta "nu a repus în cauză modelul social suedez".
"Lucrăm
cu partenerii sociali pentru a modifica unele elemente ale modelului suedez, fără să suprimăm bazele acestuia".
Referitor la problema democraţiei, "ea este apărată de aleşii poporului".
Faptul că nu există referendum nu înseamnă că nu există democraţie, a spus el.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-011-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-013-RO DOC XML V0//RO
Instituţii
Consolidarea performanţei economice a Uniunii Europene
2008-02-21 - 14:16
Stabilirea unor politici economice sănătoase ar ajuta la consolidarea încrederii şi reducerea nesiguranţei în această perioadă de tulburări financiare, consideră Deputaţii.
Două rapoarte adoptate miercuri la Strasbourg recomandă măsuri de consolidare a potenţialului de creştere economică, în cadrul politicilor economice generale ale Statelor Membre.
Într-un raport privind Orientările Generale ale Politicilor Economice, Parlamentul precizează că dezechilibrele financiare tot mai mari, volatilitatea excesivă a ratelor de schimb, reducerea creditelor şi nesiguranţa persistentă de pe pieţele financiare reprezintă o provocare importantă pentru autorii politicii macroeconomice şi pentru politica monetară în special.
Consolidarea potenţialului creşterii economice
O politică fiscală sănătoasă reprezintă o condiție preliminară pentru creșterea economică durabilă și crearea de locuri de muncă în fiecare Stat Membru.
Deputaţii subliniază importanța deosebită a eficienței finanțelor publice.
În majoritatea țărilor, consolidarea finanțelor publice ar putea contribui la păstrarea intactă a durabilității fiscale pe termen lung, spun ei.
Parlamentul precizează, totodată, importanța modernizării administrației publice pentru îmbunătăţirea eficienței finanțelor publice.
Uniunea Europeană şi economia mondială
Uniunea Europeană și Statele Membre au responsabilitatea comună de a aborda provocările, oportunitățile și nesiguranța cu care se confruntă cetățenii din cauza globalizării.
Pentru a promova competitivitatea Europeană într-o lume globalizată, trebuie dezvoltată dimensiunea externă a pieței interne.
Protecționismul mai degrabă subminează drepturile consumatorilor și ale cetățenilor, decât le protejează - estimează Parlamentul.
Promovarea creșterii economice și a cooperării cu țările terțe, și continuarea deschiderii economice a Uniunii rămâne vitală pentru o bună gestionare a fluxurilor migratorii și pentru combaterea imigrației ilegale.
Sinergie între protecţia mediului şi creşterea economică
Tehnologiile nedăunătoare mediului pot contribui la consolidarea sinergiilor între protecția mediului și creșterea economică, iar instrumentele de piaţă ar trebui utilizate pentru realizarea obiectivelor Consiliului European din primăvara 2007: transformarea Europei într-o economie eficientă din punct de vedere energetic şi bazată pe energie regenerabilă.
Deputaţii subliniază beneficiile transferării presiunii fiscale de pe impozitarea muncii pe impozitarea degradării mediului și consideră că presiunea fiscală asupra muncii trebuie redusă în vederea asigurării unui număr cât mai mare de locuri de muncă și a luptei împotriva economiei subterane.
Măsuri pentru consolidarea creşterii economice
Deputaţii subliniază necesitatea deschiderii pentru concurență a industriilor de rețea, şi a asigurării condițiilor de concurență echitabile pe piețele integrate Europene.
Ei consideră că proprietatea publică în cadrul pieţelor energiei electrice şi gazului constituie unul dintre elementele principale ce provoacă distorsiuni la nivel European şi că stimularea concurenţei pe aceste pieţe trebuie îmbunătăţită în continuare.
Extinderea, îmbunătăţirea și conectarea infrastructurii Europene - în special proiectele transfrontaliere și interconectarea Europei vechi cu Europa nouă - ar trebui să contribuie la dezvoltarea unor condiții adecvate pentru îmbunătățirea substanțială a productivității în sectoarele transporturilor, energiei și TIC.
Parlamentul consideră că este nevoie de un cadru fiscal coordonat, care să includă un regim fiscal favorabil societăților, în special IMM-urilor, și care să fie orientat spre relansarea creșterii economice și crearea de locuri de muncă.
Procesul de coordonare a politicii economice Europene
Toate recomandările de mai sus au fost trecute într-un raport la proprie iniţiativă realizat de Margarita Starkevičiūtė (ALDE, LT).
Raportul solicită modificări în actualele "Orientări generale de politică economică", care să ia în considerare recomandările menţionate.
După summitul European de la 13-14 martie, Consiliul urmează să adopte un nou set de "Orientări Generale de Politică Economică", pentru următorii trei ani.
Noul Ghid îşi propune să constituie principalul instrument de coordonare a politicilor economice în Statele Membre, în contextul Strategiei de la Lisabona.
Împreună cu "Orientările pentru ocuparea forţei de muncă", cele două documente formează "Liniile directoare integrate pentru creştere economică şi ocuparea forţei de muncă".
Este vorba de al doilea ciclu de linii directoare, ce urmează să fie adoptat în urma relansării, în 2005, a Strategiei de la Lisabona.
Rezoluţie privind Strategia de la Lisabona
Parlamentul a adoptat în plen, totodată, o rezoluţie privind Strategia de la Lisabona, în care Deputaţii subliniază nevoia unei aplicări "viguroase" a strategiei, importanţa sa pentru prosperitatea viitoare a Europei.
Deputaţii menţionează că Europa are nevoie să-şi îmbunătăţească rata creşterii economice - prin creşteri ale veniturilor, legate de productivitate sporită şi număr mai mare de locuri de muncă.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-012-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-014-RO DOC XML V0//RO
Relaţii externe
Situaţia în Fâşia Gaza
2008-02-21 - 14:16
Deputaţii consideră că politica izolării în Fâşia Gaza a eşuat atât la nivel politic cât şi umanitare, potrivit unei rezoluţii adoptată în plen joi la Strasbourg.
Deputaţii adresează din nou un apel tuturor părţilor să respecte pe deplin legislaţia internaţională, în special cea umanitară.
Parlamentul reafirmă "îngrijorarea sa cu privire la criza politică şi umanitară din Fâşia Gaza, şi îşi exprimă profunda simpatie pentru populaţia civilă afectată de violenţele din Gaza şi sudul Israelului".
Deputaţii consideră că populaţia civilă ar trebui să fie ferită de orice acţiuni militare şi de la orice sancţiune colectivă.
Ei cer Israelului, totodată, să-şi îndeplinească pe deplin obligaţiile internaţionale în Fâşia Gaza, în calitatea sa de putere ocupantă".
Parlamentul face un nou apel la încetarea imediată a tuturor actelor de violenţă şi pentru redeschiderea controlată a punctelor de trecere înspre şi dinspre Gaza.
Israelul ar trebui să asigure circulaţia persoanelor şi a mărfurilor în Rafah, Karni şi în alte puncte de trecere, conform Acordului privind circulaţia şi accesul.
Deputaţii cer, totodată, reluarea Misiunii Europene de Asistenţă frontalieră de la Rafah.
Deputaţii cer Israelului să înceteze acţiunile militare soldate cu uciderea şi punerea în pericol a populaţiei civile, precum şi asasinatele extrajudiciare cu ţintă precisă.
Ei cer, totodată, organizaţiei Hamas, după preluarea ilegală a controlului asupra Fâşiei Gaza, să împiedice lansarea rachetelor de către miliţiile palestiniene dinspre Fâşia Gaza înspre teritoriul israelian.
Rolul Egiptului
Parlamentul apreciază drept pozitivă reacţia Egiptului faţă de incidentele de la Rafah, care a permis multor familii de palestinieni să aibă acces la produse de strictă necesitate pentru satisfacerea nevoilor de bază.
Deputaţii cer Guvernului Egiptean să joace în continuare un rol activ în menţinerea păcii şi stabilităţii în regiune.
Deputaţii salută propunerea Autorităţii Palestiniene de a prelua controlul asupra punctelor de trecere, pe baza unui acord cu participarea Egiptului, Israelului şi a Autorităţii Palestiniene.
Caporalului israelian Gilad Shalit şi palestinieni întemniţaţi
Parlamentul face un nou apel pentru eliberarea imediată a caporalului israelian Gilad Shalit, care va fi privită ca un act de bună-credinţă din partea Hamas, precum şi eliberarea tuturor deţinuţilor palestinieni foşti miniştri, deputaţi şi primari.
Ajutoare umanitare şi PEGASE
Deputaţii solicită Consiliului şi Comisiei să garanteze în continuare, împreună cu comunitatea internaţională, ajutoarele umanitare de strictă necesitate pentru palestinienii din Fâşia Gaza.
Deputaţii subliniază importanţa noului mecanism de finanţare PEGASE.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-013-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-015-RO DOC XML V0//RO
Politică regională
Al patrulea raport privind coeziunea economică şi socială
2008-02-21 - 14:16
Politica Europeană regională de dezvoltare ar trebui să vizeze consolidarea competitivităţii, a coeziunii sau a amândoura?
Raportul realizat de Ambroise Guellec (PPE-DE, FR), adoptat joi la Strasbourg, evaluează dacă fondurile alocate dezvoltării regionale ar trebui utilizate pentru continuarea Strategiei de la Lisabona sau pentru reducerea disparităţilor în dezvoltare între regiuni.
Documentul este realizat în baza celui de-al patrulea raport privind coeziunea economică şi socială, întocmit de Comisia Europeană, care se referă la perioada 2000-2006, dar care conţine şi previziuni pentru perioada 2007-2013.
Competitivitate Competitivitatea regională depinde de productivitatea şi accesibilitatea pieţelor, de nivelul de calificare a forţei de muncă şi de "factori instituţionali", ca dotarea cu capital social sub forma culturii antreprenoriale, ce încurajează cooperarea şi iniţiativa şi contribuie la eficienţa administraţiei publice.
În perioada 2007-2013, sistemul de orientare a creditelor va direcţiona 64% din resursele de "convergenţă" şi 80% din cele de "competitivitate regională şi ocupare a forţei de muncă" către acoperirea cheltuielilor de inovare.
Utilizarea acestor credite depinde, însă, de capacitatea regiunilor slab dezvoltate de a gestiona proiecte de cercetare, dezvoltare şi inovare suficient de numeroase şi de bine întocmite, pentru a garanta că vor fi efectiv utilizate şi că nu vor fi redirecţionate spre investiţii cu valoare adăugată redusă, notează raportul.
Coeziune Deputaţii solicită introducerea dimensiunii teritoriale în Strategia de la Lisabona, pentru a fi luate în considerare caracteristicile proprii regiunilor.
Domeniul de aplicare al politicii de coeziune nu se poate limita, însă, doar la îndeplinirea obiectivelor Strategiei de la Lisabona.
Efectul de pârghie al sprijinului structural poate fi consolidat prin cofinanţări private, prin urmare deputaţii solicită introducerea rapidă de reglementări şi norme transparente pentru instituirea unor modele de parteneriate public-privat care să permită regiunilor să utilizeze capital privat în scopuri publice.
Deputaţii subliniază importanţa unei guvernări pe mai multe niveluri - comunitar, naţional, regional şi local - în stabilirea şi aplicarea obiectivelor de dezvoltare regională.
Prevenirea "urbanizării necontrolate"
Procesul de "urbanizare necontrolată" poate crea dezechilibre demografice, economice, sociale, ecologice, la fel în domeniul transporturilor, pe un spaţiu restrâns şi poate duce la suburbanizare şi la depopularea zonelor rurale situate la distanţe mari de oraşe.
Deputaţii recomandă o mai bună corelare a problematicilor urbane şi rurale, şi propun să se acorde prioritate politicilor ce urmăresc o reală dezvoltare policentrică a teritoriilor, astfel ca presiunile asupra capitalelor să scadă şi să se încurajeze apariţia unor poli secundari.
Noile provocări la adresa politicii de coeziune şi bugetul Uniunii Europene
Uniunea Europeană se va confrunta cu noi provocări caracterizate printr-un puternic impact teritorial, care vor contribui la accentuarea obstacolelor curente în dezvoltarea regională, precum schimbările demografice, concentraţia urbană, fluxurile migratorii (problematice mai ales pentru zonele rurale şi periferice) sau aprovizionarea cu energie.
Deputaţii subliniază importanţa proiectelor-pilot privind adaptarea regiunilor la noile provocări şi solicită resurse financiare suficiente în favoarea politicii de coeziune la nivel comunitar.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-014-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-016-RO DOC XML V0//RO
Politică regională
Program European de acţiune pentru dezvoltare spaţială şi coeziune teritorială
2008-02-21 - 14:16
UE are nevoie de un program integrat pentru dezvoltare spaţială şi coeziune teritorială, pentru ca regiunile şi oraşele să-şi îmbunătăţească adaptabilitatea la schimbări economice.
Utilizarea resurselor locale pentru dezvoltare spaţială ar putea ajuta la remedierea mai eficientă a unor probleme cum ar fi depopularea rurală, aglomerarea urbană, consum mare energetic - menţionează raportul realizat de Gisella Kallenbach (Verzi/ALE, DE), adoptat joi la Strasbourg.
Abordarea integrată ar trebui să cuprindă toţi factorii economici, ecologici, teritoriali şi sociali, şi să promoveze parteneriate la toate nivelurile.
Raportul examinează, totodată, progresele în aplicarea Agendei Teritoriale a Uniunii (dezvoltare spaţială durabilă) şi a Cartei de la Leipzig (oraşe Europene durabile).
Provocări Provocările actuale pentru amenajarea teritoriului în Uniunea Europeană includ schimbările climatice, extinderea haotică a aşezărilor urbane şi utilizarea terenurilor, consumul de energie, infrastructurile de transport, schimbările demografice, inclusiv depopularea mediului rural şi a altor regiuni ale Uniunii, efectele teritoriale inegale ale globalizării şi dezvoltarea inegală a zonelor urbane şi rurale - menţionează raportul Kallenbach.
Parteneriate între zone urbane şi rurale
Raportul subliniază importanţa parteneriatelor între zonele urbane şi rurale, pentru o dezvoltare echilibrată şi durabilă a teritoriului în ansamblul său.
Deputaţii solicită autorităţilor din zonele urbane şi rurale să identifice valorile lor comune şi să elaboreze strategii comune de dezvoltare regională şi subregională, pentru a îmbunătăţi condiţiile de viaţă şi calitatea vieţii pentru toţi cetăţenii Uniunii.
Ei invită Consiliul şi Statele Membre să includă, în programul de acţiune pentru aplicarea Agendei teritoriale şi a Cartei de la Leipzig, administraţia locală şi regională (inclusiv autorităţile publice transfrontaliere), partenerii economici şi sociali, ONG-urile şi părţile interesate relevante din sectorul privat.
Coeziune teritorială
Raportul Kallenbach salută faptul că Tratatul de la Lisabona a stabilit ca obiectiv coeziunea teritorială alături de coeziunea economică şi socială şi că prevede în acest domeniu o competenţă legislativă împărţită de Uniune şi Statele Membre.
Deputaţii îndeamnă Comisia să definească în mod clar coeziunea teritorială şi să includă obiectivele de dezvoltare teritorială pe teritoriul Uniunii în viitoarea Carte Verde privind coeziunea teritorială.
Creativitate Parlamentul solicită încorporarea unei politici pentru sectoare economice creative în procesul de dezvoltare teritorială şi urbană cu scopul creării unui cadru general pe baza instrumentelor disponibile (politica de coeziune, amenajarea teritoriului şi urbanism), ţinând cont de calitatea zonei, astfel încât oportunităţile pentru acţiuni creative şi inovatoare să fie îmbunătăţite.
Accesabilitatea serviciilor publice de interes general
Deputaţii solicită Statelor Membre să garanteze, pe întreg teritoriul lor, disponibilitatea şi accesabilitatea serviciilor publice de interes general, pentru a le oferi oamenilor din diferite regiuni posibilitatea de a exploata potenţialul şi oportunităţile specifice regiunii lor.
Deputaţii solicită să se acorde o atenţie deosebită nevoilor grupurilor defavorizate , cum ar fi persoanele cu handicap, imigranţii, minorităţile etnice, persoanele aflate de mult timp în şomaj şi persoanele cu puţine calificări, dar şi nevoilor speciale ale femeilor; invită Comisia ca în recomandările sale pentru aplicarea regulamentului-cadru privind serviciile de interes general şi atribuirea contractelor publice, să le permită autorităţilor locale să ia mai mult în considerare nevoile locale şi actorii locali şi să îmbunătăţească adaptabilitatea acestora.
FEADR Raportul solicită ca, în cadrul evaluării intermediare a politicii de coeziune, Comisia şi Consiliul să utilizeze mai eficient sinergiile cu Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) în vederea dezvoltării întregului teritoriu; recomandă, în perspectiva considerentelor privind politica de coeziune post-2013, o strânsă coordonare a politicilor de coeziune şi de dezvoltare rurală, pentru a mări şansele de îmbunătăţire a calităţii vieţii în zonele rurale.
Indicatori pentru dezvoltarea teritorială
Parlamentul invită Consiliul să ajungă cât mai repede posibil la un acord în privinţa unor indicatori simpli şi cuantificabili pentru observarea dezvoltării teritoriale a Uniunii; solicită ca unul dintre aceşti indicatori ai dezvoltării teritoriale să fie consumul anual de terenuri.
Extinderea haotică a aşezărilor urbane şi măsuri de limitare a utilizării terenurilor
Parlamentul recomandă Statelor Membre să acorde prioritate dezvoltării interne în raport cu dezvoltarea externă, respectiv să acorde prioritate reutilizării construcţiilor existente, mai ales prin intermediul unei gestionări durabile a terenurilor, înainte să se construiască pe noi suprafeţe.
Deputaţii invită Comisia să manifeste mai mult interes în privinţa chestiunii extinderii haotice a aşezărilor urbane.
Având în vedere problema fragmentării peisajului şi a pierderii continue a terenurilor în urma extinderii aşezărilor urbane, deputaţii invită Statele Membre să impună măsuri şi strategii eficiente pentru limitarea utilizării terenurilor.
Schimbările climatice
Raportul consideră că oraşelor le revine o responsabilitate deosebită în ceea ce priveşte atingerea obiectivelor Comunităţii în domeniul mediului, datorită poziţiei unice în care se află pentru a găsi soluţii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivel global.
Deputaţii îndeamnă Statele Membre să includă protecţia climei în dezvoltarea urbană, ca obiectiv orizontal.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-015-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-011-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-012-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-013-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-014-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-015-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-016-RO DOC XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-011-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-012-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-013-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-014-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-015-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-016-RO DOC XML V0//RO
