Criza sistemului financiar mondial şi pregătirea Consiliului European din 15-16 octombrie 2008
Consiliul European
2008-10-08 - 19:58
Criza financiara mondiala va fi dezbatuta la Consiliul European din 15-16 oct.
Uniunea Europeană trebuie să acţioneze într-o manieră unitară pentru a face faţă crizei actuale a pieţelor financiare.
Statele membre ar trebuie să evite măsuri unilaterale care ar putea cauza probele statelor vecine, sunt de părere majoritatea membrilor Parlamentului European.
Cei mai mulţi salută intenţia Comisiei Europene de a crea un grup de studiu la nivel înalt menit să elaboreze politici de supraveghere, în timpe ce unii critică lipsa de măsuri adecvate în trecut.
Jean-Pierre JOUYET , secretarul de stat francez pentru afaceri europene: "nu ne confruntăm cu o criză americană, ci cu una mondială" Măsurile naţionale trebuie puse în cadrul general european, pentru aceasta fiind nevoie de o strânsă coordonare.
Doar prin garantarea depozitelor bancare se poate reclădi încrederea cetăţenilor.
Demnitarul francez a mai declarat că preşedinţia franceză doreşte să se ajungă la un compromis în prima lectura în ceea ce priveşte pachetul legislativ referitor la schimbările climatice.
Referindu-se la Tratatul de la Lisabona, reprezentantul preşedinţiei franceze a reamintit că guvernul irlandez va trebui să prezinte o Foaie de parcurs la care să subscrie toate statele membre în cadrul Consiliului European din decembrie 2008.
José Manuel BARROSO , preşedintele Comisiei Europene, a arătat că Europa dispune de regulile necesare pentru a face faţă crizei financiare într-o manieră europeană, dar va fi un test important al abilităţii de coordonare eficientă.
Chiar dacă intervenţiile au loc la nivel naţional, statele membre trebuie să acţioneze în conformitate cu anumite principii comune, luând în considerare efectele transfrontaliere a acţiunilor de salvare a băncilor.
Propunerile Comisiei cu privire la cerinţele de capital, agenţiile de rating şi limitarea veniturilor managerilor vor contribui al consolidarea încrederi cetăţenilor, dar statele membre trebuie să arată că sunt determinate să acţioneze rapid.
Preşedintele Comisiei a anunţat crearea unui Grup de studiu la nivel înalt, ce va fi prezidat de fostul director general Jacques de Larosiere şi care va avea ca obiectiv revizuirea structurii de supraveghere a serviciilor financiare.
Din acest grup vor mai face parte următorii comisari europeni: Neelie Kroes (concurenţă), Joaquin Almunia (afaceri economice şi monetare) şi Charlie McCreevy (piaţă internă).
În ceea ce priveşte reforma instituţională, preşedintele Comisiei a subliniat dificultatea cu care se confruntă UE în a gestiona situaţii de criză cu actualul sistem de preşedinţie rotativă pe durata a şase luni.
Joseph DAUL (PPE-DE, Franţa) a considerat că la nivel UE trebuie unite eforturile pentru a face faţă crizei actuale, astfel încât criza financiară să nu aibă consecinţe nefaste asupra economiei reale.
A solicitat crearea unui plan european pentru întreprinderile mici şi mijlocii deoarece exista riscul ca acestea să dispară, ceea ce ar crea o spirală negativă.
Deputatul european consideră că este inacceptabil că unii managerii nu au nicio responsabilitate şi nu trebuie să suporte nicio consecinţă.
Referitor la Tratatul Lisabona, statele care nu au ratificat încă, sunt îndemnate să continue cu procesul de ratificare şi să îşi exprime opinia definitivă.
Se solicită elaborarea unei Foi de parcurs şi a unui calendar precis.
Martin SCHULZ (PSE, Germania) a solicitat o analiză profundă cu privire la sursele de finanţare a campaniei anti-Lisabona din Irlanda, subliniind că pentru viitoare extinderi şi pentru a depăşi crize este nevoie de Tratatul de la Lisabona.
Referitor la grupul de lucru de la nivelul colegiului Comisiei Europene, deputatul european a criticat prezenţa în acest grup de analiză a comisarilor europeni McCreevy şi a Kroes.
În ceea ce priveşte criza actuală a sistemului financiar mondial, deputatul european este de părere că este nevoie de un nou tip de construcţie, cu reguli mult mai clare pentru pieţele financiare, pentru a nu se repeta în viitor o situaţie similară cu cea actuală.
Anumite forme de speculaţie trebuie interzise prin lege, potrivit europarlamentarului german.
Graham WATSON (ALDE, Marea Britanie) a opinat că pentru soluţionarea acestei crize financiare este nevoie de un răspuns colectiv european, mai multă transparenţă şi o politica coordonată la nivel UE pentru a reduce pierderile înregistrate.
Potrivit liderului grupului ALDE, criza actuală nu este rezultatul eşecului economiei de piaţă, ci existenţa pieţelor reglementate în mod insuficient.
Deputatul european a salutat propunerea Comisiei de a promova convergenţa schemelor de garantare a depozitelor bancare, subliniind importanţa cooperări autorităţilor de reglementare.
Pierre JONCKHEER (Grupul Verzilor/ALE, Belgia) a declarat că actuala criză demonstrează că este nevoie de mai mult spirit european.
A reliefat de asemenea că este necesară o responsabilizare a tuturor actorilor implicaţi.
Un alt aspect ce trebuie avut în vedere este legătura dintre criza financiară şi cea ecologică.
"Criza financiară nu înseamnă că criza ecologică va dispărea".
Brian CROWLEY (UEN, Irlanda) a felicitat Consiliul pentru acţiunile sale vizavi de Rusia şi Georgia.
Deputatul european a apreciat că referendumul din Irlanda reprezintă un vot democratic al cetăţenilor şi Irlanda, precum Olanda şi Franţa, are nevoie de o perioadă de reflecţie.
Referitor la criza financiară, este important ca oamenii de rând să fie protejaţi.
Băncile dispun în momentul de faţă de garanţia necesară, însă această garanţie trebuie însoţită de responsabilitate băncilor de a asigura un ciclu economic adecvat.
Francis WURTZ (GUE/NGL,Franţa) a reliefat că "sistemul capitalist este aşa de brutal, iar liderii europeni trebuie să fie responsabilizaţi pentru această brutalitate."
El a solicitat mai mult sprijin pentru întreprinderile mici şi mijlocii, concluzionând că în astfel de perioade dificile este nevoie de politici inovatoare cu impact pentru cetăţenii europeni."
Nigel FARAGE (IND/DEM, Marea Britanie) s-a referit la "ipocrizia" noţiunii de solidaritate, considerând că statele membre au acţionat conform propriilor interese, o tendinţa care a început în Irlanda.
"Ceea ce s-a întâmplat săptămâna trecută reprezintă începutul sfârşitului acestui proiect nedorit".
Jana BOBOŠÍKOVÁ (neafiliat, Republica Cehă) a avertizat că guvernele trebuie să înceteze să se prefacă că vor salva băncile.
De asemenea, ea a declarat că trebuie recunoscut faptul că "Tratatul de la Lisabona este mort."
20081007IPR38886
RO
1
PHOTO
20081007PHT38937.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
