A7-0162/2011
18.4.2011
RAPORT
referitor la inițiativa „O Uniune a inovării”: Transformarea Europei pentru o lume post-criză”
(2010/2245(INI))
Comisia pentru industrie, cercetare și energie
Raportoare: Judith A. Merkies
PE 456.700v03-00
CUPRINS
PROPUNERE DE REZOLUŢIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN......................................3
EXPUNERE DE MOTIVE........................................................................................................30
AVIZ al Comisiei pentru comeRŢ internAŢional ..............................................33
AVIZ al Comisiei pentru ocuparea foRŢei de muncă Şi afaceri sociale 37
AVIZ al Comisiei pentru mediu, sănătate publică Şi siguraNŢă alimentară 43
AVIZ al Comisiei pentru piAŢa internă Şi proteCŢia consumatorilor .49
AVIZ al Comisiei pentru dezvoltare regională ...............................................54
AVIZ al Comisiei pentru cultură Şi educAŢie .....................................................59
AVIZ al Comisiei pentru afaceri juridice .............................................................63
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE.....................................................................66
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE.....................................................................67
PROPUNERE DE REZOLUŢIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN
referitoare la inițiativa „O Uniune a inovării”: Transformarea Europei pentru o lume post-criză”
( 2010/2245(INI) )
Parlamentul European ,
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010, intitulată „Inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020: O Uniune a inovării” ( COM(2010)0546 ),
– având in vedere articolul 179 paragraful 1 din TFUE conform căruia „(1) Uniunea are ca obiectiv consolidarea bazelor sale științifice și tehnologice, prin crearea unui spațiu european de cercetare în care cercetătorii, cunoștințele științifice și tehnologiile să circule liber,și favorizarea creșterii competitivității sale, inclusiv în industrie, precum și promovarea activităților de cercetare considerate necesare în temeiul altor capitole din tratate”,
– având în vedere Rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la parteneriatele europene pentru inovare în cadrul inițiativei emblematice „O Uniune a inovării”
Texte adoptate, P7_TA(2010)0398 . ,
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii ( COM(2010)2020 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 ianuarie 2011, intitulată „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor - inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020” ( COM(2011)0021 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 mai 2010, intitulată „O agendă digitală pentru Europa” ( COM(2010)0245 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 martie 2011, intitulată „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050” ( COM(2011)0112 ),
– având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2011 referitoare la o politică industrială pentru era globalizării
Texte adoptate, P7_TA(2011)0093 . ,
– având în vedere Rezoluția sa din 15 iunie 2010 referitoare la revizuirea politicii comunitare în materie de inovare într-o lume în schimbare
Texte adoptate, P7_TA(2010)0209 . ,
– având în vedere Rezoluția sa din 16 iunie 2010 referitoare la UE 2020
Texte adoptate, P7_TA(2010)0223 . ,
– având în vedere Rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare
Texte adoptate, P7_TA(2010)0401 . ,
– având în vedere concluziile Consiliului European din 4 februarie 2011 privind inovarea,
– având în vedere concluziile celei de-a 3049-a reuniuni a Consiliului Competitivitate din 25 și 26 noiembrie 2010 privind o Uniune a inovării pentru Europa,
– având în vedere concluziile celei de-a 3035-a reuniuni a Consiliului Competitivitate din 12 octombrie 2010 privind „creșterea atractivității programelor de cercetare și inovare ale UE: provocarea simplificării”,
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2010, intitulată „O politică industrială integrată pentru era globalizării: atribuirea celui mai important rol competitivității și viabilității ( COM(2010)0614 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010, intitulată „Contribuția politicii regionale la creșterea inteligentă în Europa 2020” ( COM(2010)0553 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2009, intitulată „Pregătiri pentru viitorul nostru: dezvoltarea unei strategii comune pentru tehnologiile generice esențiale în UE” ( COM(2009)0512 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 martie 2009, intitulată O strategie europeană pentru cercetare-dezvoltare și inovare în domeniul tehnologiilor informației și ale comunicațiilor: este momentul să ridicăm ștacheta ( COM(2009)0116 ),
– având în vedere Cartea verde a Comisiei intitulată „Eliberarea potențialului industriilor culturale și creative”,
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 februarie 2011, intitulată „Revizuirea «Small Business Act» pentru Europa” ( COM(2011)0078 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 februarie 2007,intitulată „Informațiile științifice în era digitală: acces, diseminare și păstrare” ( COM(2007)0056 ),
– având în vedere raportul intitulat „Promovarea modelelor de afaceri inovatoare cu avantaje pentru mediu” din noiembrie 2008, realizat în numele Comisiei Europene,”
– având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,
– având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru dezvoltare regională, Comisiei pentru cultură și educație și Comisiei pentru afaceri juridice ( A7-0162/2011 ),
A. întrucât în temeiul articolului 179 alineatul (2) din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea încurajează „întreprinderile, inclusiv întreprinderile mici și mijlocii, centrele de cercetare și universitățile, în eforturile lor de cercetare și dezvoltare tehnologică de înaltă calitate; aceasta susține eforturile de cooperare ale acestora, urmărind, în special, să permită cercetătorilor să coopereze liber, dincolo de frontiere, iar întreprinderilor să exploateze pe deplin potențialul pieței interne, îndeosebi prin deschiderea achizițiilor publice naționale, prin definirea normelor comune și prin eliminarea obstacolelor juridice și fiscale din calea acestei cooperări.”
B. întrucât accelerarea cercetării și a inovării nu numai că este esențială în vederea atingerii unui model economic durabil și competitiv și pentru crearea unor locuri de muncă sigure în viitor, ci va și genera soluții pentru marile provocări comune societale cu care se confruntă societatea europeană, și anume:
§ schimbările demografice actuale: o societate pe cale de îmbătrânire, populația lumii în creștere (hrană, sănătate, prevenirea bolilor), urbanizare, coeziune socială și migrație;
§ tranziția la gestionarea durabilă a resurselor (biologice și nebiologice): schimbările climatice, energia din surse regenerabile, eficiența energetică, eficiența resurselor, deficitul de apă, inundațiile și eforturile de a asigura și de a înlocui materiile prime critice;
§ o bază economică solidă, stabilă, echitabilă și competitivă: redresare economică, exploatarea unei societăți bazate pe cunoaștere și creșterea competitivității UE și a ocupării forței de muncă;
C. întrucât cheia pentru stimularea inovării constă în:
§ a pune pe primul loc creativitatea cetățenilor și capitalul uman, adaptabilitatea întreprinderilor și a antreprenorilor, obiceiurile de consum și răspunsurile la idei noi;
§ un cadru de reglementare pe termen lung, stabil, simplu și transparent, care să susțină inovarea;
§ acces mai bun la posibilități diversificate de finanțare la diferitele niveluri ale ciclului inovării (în special pentru IMM-uri);
§ mobilizarea și stimularea investițiilor din sectorul privat;
§ o cooperare fructuoasă între institutele de educare și de cercetare, inclusiv Organizațiile de Cercetare și Tehnologie (OCT), întreprinderi, guverne și cetățeni, inclusiv prin înființarea de platforme de colaborare și de instrumente precum rețele deschise, standarde deschise, abordări de tip cluster pentru schimbul de cunoștințe și idei;
§ asigurarea implicării tuturor actorilor relevanți în procesul decizional;
§ furnizarea unor instrumente mai eficiente în vederea protejării proprietății industriale în contextul globalizării și al digitalizării economiei,
D. întrucât asumarea de riscuri reprezintă o condiție prealabilă necesară pentru a asigura succesul inovațiilor;
E. întrucât, în vederea menținerii competitivității europene, este necesară o schimbare a mentalității pentru a îmbunătăți spiritul antreprenorial european și potențialul de inovare; întrucât trebuie efectuate modificări pentru a încuraja asumarea de riscuri și a îmbunătăți condițiile pentru înființarea de întreprinderi inovatoare și pentru antreprenori;
F. întrucât, din perspectiva contextului economic global, Uniunea Europeană trebuie să adopte o atitudine ofensivă și o poziție fermă de lider în privința competitivității, UE trebuind, prin urmare, să investească într-o explozie de inovare;
G. întrucât Europa are nevoie de un sistem de protecție a drepturilor de proprietate intelectuală modern, accesibil și funcțional pentru a promova inovarea și a ne consolida competitivitatea;
H. întrucât sistemul de protecție a drepturilor de proprietate intelectuală reprezintă o condiție majoră pentru cercetarea, dezvoltarea și inovarea bazate intensiv pe capital;
I. întrucât cea mai bună ocazie de a consolida inovarea în Europa în ceea ce privește drepturile de proprietate intelectuală este crearea unui brevet european;
J. întrucât un sistem modern de mărci comerciale al Uniunii este esențial pentru protejarea valorilor pe care le reprezintă investițiile făcute de companiile europene în concepție, creație și inovare;
K. întrucât alocarea a 3 % din PIB-ul UE până în 2020 pentru cercetare și dezvoltare ar putea crea 3,7 milioane de locuri de muncă iar PIB-ul anual ar putea crește cu aproape 800 milioane EUR până în 2025;
L. întrucât doar 30 % din cercetătorii europeni sunt femei și doar 13 % din șefii Institutelor Europene de cercetare sunt femei,
O abordare integrată ș i interdisciplinară
1. salută inițiativa emblematică „O Uniune a inovării”, care este cea mai importantă și cea mai precisă tentativă comunitară de până acum de a introduce o politică europeană strategică, integrată și orientată spre întreprinderi în domeniul inovării, care să vină în completarea eforturilor statelor membre, prin care inovația este orientată și progresul este monitorizat la cel mai înalt nivel politic, și al cărei succes, cu toate acestea, depinde de cooperarea deplină a statelor membre și de punerea sa în aplicare de către acestea, inclusiv prin sprijinul lor financiar și o consolidare fiscală inteligentă, care acordă prioritate cheltuielile durabile favorabile creșterii economice în domenii cum ar fi inovarea, cercetarea și educația, prin care obiectivele comune de inovare direcționează politicile acestora în toate domeniile relevante; salută abordarea strategică a Consiliului European în cadrul reuniunii sale din 4 februarie 2011;
2. sprijină inițiativa „O Uniune a inovării” ca un pilon esențial al dezvoltării economice, sociale și culturale a UE, în special în ceea ce privește accesul egal la educație la toate nivelurile, pe bază de incluziune, inclusiv la educația și formarea profesională;
3. solicită un concept larg de inovare, care să se focalizeze pe impact și care să meargă dincolo de inovarea tehnologică și orientată spre produs, să implice toate părțile interesate, în special întreprinderile, și care să evidențieze diversele roluri de catalizator al cetățenilor, permițând în aceleași timp o schimbare de mentalitate; reamintește faptul că inovarea reprezintă aplicarea cu succes a ideilor în practică și este orientată către produse, procese, servicii, evoluții, sisteme sau structuri organizaționale; sugerează Comisiei să prezinte o definiție a inovației;
4. consideră că inovația în toate domeniile cunoașterii și activității economice și sociale trebuie să fie ghidată de interesul public, îmbunătățirea calității vieții, promovarea bunăstării sociale și conservarea mediului și a echilibrului natural;
5. consideră că, întrucât inovarea este un concept complex, eforturile în materie de inovații non-tehnologice trebuie consolidate și că, în acest context, ar trebui diseminate cele mai bune practici în ceea ce privește astfel de inovații, iar normele și condițiile care reglementează accesul la finanțarea UE ar trebui precizate pe baza unei abordări deschise și atotcuprinzătoare;
6. solicită o diferențiere a „inovării originale”, care semnifică elaborarea pentru prima dată a unui produs, serviciu, proces sau a unor mișcări care nu se regăsesc pe piață, de îmbunătățirile sau modificările comerciale aduse unui produs, serviciu, proces sau unor mișcări disponibile deja pe piață;
7. consideră că inovarea socioeconomică trebuie definită într-un mod precis, însă totodată și flexibil, deoarece în multe cazuri nu se concretizează într-un produs sau în aplicarea unei soluții tehnice, ci într-o serie de modificări tehnice și de gestionare instituționale interconectate, pe termen lung, care constituie un proces;
8. subliniază faptul că în cadrul inițiativei „O Uniune a inovării” trebuie să se acorde prioritate obiectivelor stabilite în Strategia Europa 2020, Strategia energetică pentru Europa 2011-2020, Inițiativa „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”, Inițiativa privind materiile prime, Strategia energetică pentru Europa 2011-2020, precum și stabilirii reperului pentru Foaia de parcurs privind energia 2050 și Foaia de parcurs a UE pentru o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050;
9. subliniază faptul că internaționalizarea și inovarea sunt factori-cheie ai competitivității externe și ai creșterii economice și sunt esențiali pentru obiectivele strategice ale UE 2020;
10. subliniază importanța tehnologiilor care respectă clima, eficiente din punct de vedere energetic și axate pe sursele regenerabile de energie în tranziția către o economie mondială sustenabilă; recunoaște că UE deține o poziție de lider în numeroase sectoare-cheie ale producției industriale caracterizate prin eficiența utilizării resurselor și respectarea climei; invită Comisia să definească strategii pentru internaționalizare și inovare în aceste sectoare;
11. recunoaște faptul că lupta împotriva schimbărilor climatice și eforturile întreprinse pentru asigurarea eficienței energetice și a dematerializării producției industriale necesită o politică activă în ceea ce privește diseminarea noilor tehnologii la nivel mondial ;
12. subliniază că protecția mediului, sănătatea publică și siguranța alimentară, precum și combaterea schimbărilor climatice, sunt printre domeniile cu cea mai acută nevoie de consolidare a eforturilor de inovație, implicând îmbunătățirea bazei științifice și tehnologice existente; subliniază faptul că viitoarele programe de cercetare și inovare ale UE vor trebui să țină seama de domeniile respective într-un mod corespunzător; în acest scop, subliniază nevoia de adoptare a unei abordări intersectoriale bazate pe reziliența ecosistemelor;
13. observă că fragmentarea pieței în sectoarele cultural și creativ se datorează în parte și diversității culturale și preferințelor lingvistice ale consumatorilor;
14. salută accentul pus de Comisie asupra marilor provocări societale și subliniază faptul că inovarea și cercetarea sunt necesare pentru a crește productivitatea resurselor, precum și folosirea și înlocuirea lor durabilă, simultan cu identificarea unor modalități noi de sporire a eficienței utilizării resurselor și a consumului de energie;
15. atrage atenția asupra faptului că restrângerea priorităților în domeniul inovațiilor la un număr limitat de sectoare ar trebui evitată, pentru a nu se pierde, pe termen lung, un potențial valoros de inovare;
16. consideră că inovarea poate juca un rol important în consolidarea coeziunii sociale prin îmbunătățirea calității serviciilor furnizate și că, prin urmare, ar trebui instituite programe specifice de formare profesională;
17. subliniază faptul că, în cadrul unei economii de piață, inovarea nu vizează exclusiv soluționarea provocărilor societale majore, ci, de asemenea, joacă un rol extrem de important în vederea fabricării de produse atractive și ușor de utilizat de către consumatori în domeniul activităților destinate petrecerii timpului liber, precum și în cel tehnologic, industrial, cultural și de divertisment; subliniază că există o piață internațională vastă a produselor de înaltă tehnologie destinate activităților întreprinse în timpul liber (telefoane inteligente, tablet PC, console de jocuri, dispozitive portabile destinate activităților de recreație etc.), precum și o piață mondială pentru rețele sociale și servicii online inovatoare, în cadrul căreia întreprinderile europene joacă un rol neglijabil;
18. subliniază importanța inițiativelor emblematice „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor” și „Politica industrială”, precum și a eforturilor de decuplare a creșterii economice de utilizarea resurselor prin sprijinirea tranziției către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, bazate pe cunoaștere, prin creșterea gradului de utilizare a surselor regenerabile și durabile de energie, dezvoltarea de tehnologii de reducere a emisiilor de carbon și de utilizare mai eficientă a resurselor și dezvoltarea transportului durabil, crescând, în același timp, competitivitatea întreprinderilor europene;
19. reamintește că lumea digitală și TIC sunt motoare ale inovării și că, prin urmare, accesul la banda largă este o condiție preliminară esențială, de asemenea pentru toate parteneriatele europene pentru inovare (PEI), dat fiind că îmbunătățesc gradul de cooperare și de participare a cetățenilor; în acest sens, solicită Comisiei și statelor membre să accelereze implementarea internetului de mare viteză, precum și promovarea e-inițiativelor, asigurând executarea rapidă a agendei digitale a UE;
20. invită Comisia să acorde atenția cuvenită tehnologiilor care stau la baza sistemelor „mai inteligente” și durabile, care permit întreprinderilor să dezvolte servicii receptive în timp real, în domenii diversificate precum transportul și logistica, construcțiile și gestionarea facilităților, distribuirea energiei, telecomunicațiile și serviciile financiare;
21. subliniază faptul că succesul politicii de inovare și de cercetare depinde de:
§ orientarea strategică, dezvoltarea, proiectarea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și măsurilor, cu scopul de a contribui la inovarea din Europa și a o consolida (prin, de exemplu, educație și formare, servicii de consiliere, piața forței de muncă, piața unică, gestionarea corectă a drepturilor de proprietate intelectuală, infrastructură, instrumente fiscale, politica industrială, achiziții publice și comerț, interacțiuni inovatoare comune între întreprinderi de servicii și de producție, cu accent special pe IMM-uri);
§ o cooperare multidisciplinară și un sprijin (financiar) bine coordonate la nivelul UE, al statelor membre și la nivel regional și local;
§ implicarea maximă a tuturor actorilor relevanți, de exemplu, IMM-uri, industrie, universități, institute de cercetare, OCT, guverne, organizații ale societății civile și parteneri sociali, inclusiv urmărirea unor potențiale noi forme de cooperare productive între instituțiile de cunoaștere și industrie;
§ coordonarea, corelarea și sinergia între diferitele domenii de politică, măsuri și instrumente, astfel încât să se prevină fragmentarea și suprapunerea care rezultă din eforturile necoordonate în materie de cercetare și inovare;
§ crearea unui mediu pozitiv de reglementare pentru produsele inovatoare pentru a asigura adaptarea la nevoile pieței;
§ metodologii și procese de evaluare a politicilor, inclusiv grupuri de evaluare inter pares și diseminarea experimentelor reușite;
subliniază faptul că obiectivul principal al politicii „O Uniune a inovării” ar trebui să fie facilitarea coordonării politicilor și coerenței în rândul diferitelor instrumente ale acestora și să creeze sinergii cu privire la politica de inovare prin adoptarea unei abordări cu adevărat globale concentrate asupra marilor provocări societale;
22. subliniază necesitatea de a transforma politica UE în materie de comerț și inovare într-un instrument autentic pentru crearea de locuri de muncă, eradicarea sărăciei și dezvoltarea durabilă la nivel mondial; este ferm convins că este indispensabil să existe o consecvență între aspectele interne și cele externe ale politicilor UE, precum și că elaborarea unei noi politici comerciale trebuie să fie în armonie cu o politică industrială și în domeniul inovării solidă și cu un potențial de creare de locuri de muncă, pentru a asigura creșterea economică și, totodată, pentru a crea locuri de muncă mai multe și mai bune;
23. evidențiază relația inițiativei emblematice „O Europă a inovării” cu analiza anuală a creșterii economice, ca un instrument esențial pentru cooperarea consolidată, care arată evoluția anuală în statele membre;
24. solicită Comisiei să dezvolte un sistem integrat de indicatori ținând seama de diversitatea sistemelor economice existente din statele membre și implicând întreprinderile pentru a permite o mai bună monitorizare și evaluare a progreselor și a impactului măsurabil al politicilor și programelor în materie de inovare; solicită crearea unor infrastructuri de date fiabile care să ajute la monitorizarea evoluțiilor legate de finanțarea pentru cercetare; sprijină dezvoltarea „tabloului de bord” prin intermediul cooperării internaționale și printr-un sistem bazat mai mult pe indicatori și dovezi care să măsoare capacitatea de inovare a UE în termeni absoluți, folosind, în același timp, în mod inteligent resursele disponibile;
25. subliniază faptul că inovarea și creativitatea reprezintă procese care, într-o anumită măsură, pot fi cultivate, învățate și consolidate; îndeamnă, prin urmare, includerea într-o mai mare măsură a inovării și a creativității în cadrul sistemelor educaționale ale statelor membre ale UE; solicită recunoașterea și răspândirea bunelor practici privind programele educaționale și metodele de formare creative și inovatoare utilizate de statele membre;
26. subliniază rolul esențial pe care inovarea ecologică îl va juca în realizarea obiectivelor strategiei UE 2020; solicită, prin urmare, adoptarea unui plan de acțiune ambițios privind inovarea ecologică, care să propună măsuri de introducere a inovării ecologice în toate etapele lanțului de valori, inclusiv proiectarea, și creșterea fondurilor pentru inițiative în acest domeniu prin Programul pentru competitivitate și inovare;
27. consideră că, având în vedere faptul că inovarea este de obicei strâns legată de piață și că aceasta se dezvoltă prin canale neoficiale, UE ar trebui să își ajusteze metodele de evaluare a inovării pentru ca acestea să reflecte faptul că nu se pot utiliza aceleași criterii în vederea evaluării tuturor domeniilor;
28. subliniază pericolul constituit de termenul „inovare” din cauză că acesta a devenit un clișeu uzat a cărui simplă utilizare repetată dă naștere unui sentiment de falsă satisfacție; simpla inovare nu reprezintă un remediu universal în vederea soluționării tuturor problemelor, iar acest concept nu poate fi invocat în mod arbitrar în vremuri de criză economică și socială; din contră, trebuie să existe un efort constant în cadrul sectorului public și privat sprijinit în mod activ de UE și statele membre ale acesteia prin strategii coerente educaționale, de cercetare, industriale, sociale și ecologice;
29. recunoaște importanța industriilor culturale și creative în contextul inovării, având în vedere că studiile dovedesc că întreprinderile care recurg într-o măsură proporțional mai mare la serviciile industriilor culturale și creative au o performanță semnificativ mai bună în materie de inovare;
30. consideră că principiul neutralității rețelei și standardele deschise reprezintă forța motrice a inovării;
Societatea bazată pe inovare ș i centrată pe cetă ț ean
31. subliniază că cererile cetățenilor și angajamentul activ al întreprinderilor sunt motoare-cheie ale inovării; subliniază că înființarea unei societăți inovatoare trebuie, prin urmare, să se bazeze pe participarea cetățenilor săi, permițându-le acestora să își articuleze nevoile și potențialul creativ prin intermediul unei abordări ascendente și prin furnizarea unor soluții inovatoare care să îi permită fiecărui cetățean să contribuie la eficiența resurselor;
32. subliniază nevoia de a crea o cultură a învățării, curiozității și asumării de riscuri; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să depună eforturi susținute pentru a produce o schimbare de mentalitate către o gândire inovatoare și motivată de curiozitate și către asumarea de riscuri, precum și către o atitudine mai permisivă legată de eșecuri, prin încurajarea modelelor durabile de consum și promovarea activă a angajamentului cetățenilor și al întreprinderilor față de inovare și printr-un sistem de inovare deschisă; subliniază faptul că inovarea ca un proces care nici nu poate și nici nu ar trebui să fie direcționat în totalitate de către guverne și care necesită condiții favorabile care să permită suficientă flexibilitate pentru a sprijini evoluții neprevăzute;
33. consideră că progresul cunoașterii și al multiplelor sale aplicații nu exclude necesitatea unei evaluări deschise și participative a implicațiilor etice, sociale și politice ale acestor aplicații; atrage atenția asupra nevoii de a promova și difuza cultura științifică la nivelul publicului general;
34. consideră că trebuie adoptate măsuri în vederea sprijinirii inițiativelor care vizează promovarea dialogului științific și diseminarea rezultatelor în rândul unui public cât mai vast, pe lângă comunitatea științifică, crescând rolul societății civile în domeniul cercetării;
35. consideră că ar trebui acordată prioritate pentru încurajarea dezvoltării unei culturi a inovării la nivel regional, atât în rândul antreprenorilor, al tinerilor care urmează o formare profesională și al lucrătorilor, cât și al partenerilor care au influență asupra activităților din mediul de afaceri, precum factorii de decizie publici regionali, centrele de cercetare, grupurile de întreprinderi și organele de finanțare, care, în multe cazuri, nu sunt suficient de conștienți de capacitatea de inovare a întreprinderilor din regiunile lor, în special a IMM-urilor (inclusiv micro-întreprinderile și întreprinderile meșteșugărești);
36. subliniază faptul că o înțelegere adecvată a progresului științific și a consecințelor acestuia este esențială în cazul în care se urmărește implicarea publicului în eforturile depuse în vederea inovării; solicită intensificarea diseminării cunoștințelor științifice și tehnice; subliniază importanța procesului de învățare pe tot parcursul vieții și a măsurilor care vizează în mod specific grupurile de cetățeni ce beneficiază într-o mai mică măsură de acces la știință și tehnologie, în special comunitățile rurale;
37. solicită Comisiei și statelor membre să promoveze dezvoltarea de modele economice durabile bazate pe inovare și creativitate care să creeze și să protejeze locuri de muncă de înaltă calificare în Europa;
38. subliniază importanța de a adopta o abordare ascendentă cu privire la inovare și promovarea unui mediu deschis pentru idei creative, astfel încât să se stimuleze creșterea productivității, să se acorde puteri angajaților și să se dezvolte soluții pentru nevoile sociale nesatisfăcute (cum ar fi incluziunea și imigrarea);
39. solicită completarea finanțării inițiale curente cu noi mecanisme de finanțare cum ar fi concursurile cu premii sau premiile de stimulare a inovării pentru inventatorii europeni (individual sau în echipă) pentru a încuraja ideile și a recompensa invențiile, de exemplu în domenii importante din punct de vedere social, unde cunoașterea este creată în calitate de bun public; invită Comisia să analizeze dacă nu ar fi recomandabilă crearea unui proiect-pilot de sistem de recompensare în cadrul parteneriatului-pilot european de inovare în domeniul îmbătrânirii active;
40. subliniază că inovarea socială se referă la soluții noi și eficiente pentru necesitățile urgente, create de către indivizi sau organizații, cu un imperativ social, nu în mod necesar comercial; subliniază, de asemenea, faptul că inovarea socială reprezintă o oportunitate ca cetățenii, în orice rol, să își dezvolte mediul de lucru și de viață, ajutând, astfel, la consolidarea modelului social european;
41. subliniază rolul pe care îl joacă sectorul economiei sociale (cooperative, societăți de ajutor reciproc, asociații și fundații) în ceea ce privește inovarea socială, elaborând și punând în aplicare mijloace pentru satisfacerea nevoilor care nu sunt luate în considerare de piață și de formele convenționale de antreprenoriat;
42. consideră că Strategia pentru inovarea UE ar trebui să elibereze potențialul angajaților permițând, de asemenea, angajaților care nu fac parte din domeniul academic să participe la diferite tipuri de sisteme și proiecte de inovare a UE;
43. subliniază faptul că strategia „O Uniune a inovării” trebuie să recunoască importanța ideilor, a sugestiilor și a competențelor angajaților obișnuiți atunci când vine vorba de inovare; o serie de studii indică faptul că inovarea realizată de angajați nu este benefică doar pentru întreprindere, ci și pentru satisfacția la locul de muncă și, dacă este realizată corect, constituie un lucru care, de fapt, poate reduce stresul;
44. solicită autorităților UE, naționale, regionale și locale să lanseze proiectul-pilot și să promoveze cercetarea în domeniul inovațiilor sociale, precum și să furnizeze fonduri publice în sprijinul acesteia, precum și să realizeze parteneriate public-privat care ar putea servi drept bază pentru viitoarele activități din domeniu; subliniază faptul că inovarea socială ar trebui să fie inclusă în programele de finanțare și de sprijin, cum ar fi Fondul social european, programele-cadru (PC) și Programul-cadru pentru competitivitate și inovație (CIP);
45. subliniază importanță cercetării în domeniul medical, care, corelată cu aplicații inovatoare, va contribui la creșterea economică și la bunăstare într-o societate în curs de îmbătrânire; sprijină o cooperare strânsă între departamentele de cercetare ale universităților și industria medicală pentru a crea produse și servicii de care cetățenii UE vor avea mare nevoie în următorul deceniu;
46. solicită Comisiei să mobilizeze resursele Cadrului strategic comun pentru cercetare și inovare în UE pentru a garanta implementarea durabilă a infrastructurilor de cercetare în domeniul științelor medicale și biologice ca serviciu public de cercetare și dezvoltare, astfel încât să se asigure sporirea calității vieții cetățenilor, aceasta fiind o modalitate de a progresa în direcția unei societăți bazate pe cunoaștere, capabile să facă față provocărilor sociale din Europa;
47. consideră că punerea unui accent mai puternic pe politica în materie de inovare reprezintă o șansă de modernizare și consolidare a serviciilor publice atât în sectoarele existente, cât și în sectoarele emergente, într-o serie amplă de domenii ale vieții economice și sociale, stimulând astfel calitatea și eficiența, crearea de locuri de muncă, combaterea sărăciei și a excluderii sociale, precum și coeziunea economică, socială și teritorială;
48. consideră că o mai bună coordonare a eforturilor în domeniul STI nu ar trebui să însemne lipsa sau reducerea investiților în capacitatea științifică a anumitor state membre sau regiuni în detrimentul altora; consideră că, mai degrabă, ar trebui să implice investiții în dezvoltarea unei baze STI sigure și solide în diferitele țări și regiuni, care să țină seama de caracteristicile și nivelurile de dezvoltare ale acestora în vederea promovării unor sinergii benefice și a unei cooperări profitabile;
49. subliniază importanța modernizării sistemului educațional; invită statele membre să ia măsuri pentru îmbunătățirea competențelor și formării antreprenoriale și cantitative ale europenilor (tineri) prin încorporarea antreprenoriatului, a creativității și a inovării în toate domeniile educației și prin îmbunătățirea capitalului uman care le permite să joace un rol activ în inovare, cum ar fi prin intermediul programului Comisiei „Erasmus pentru tineri antreprenori”, protejând, în același timp, artizanatul ca sursă de inovare;
50. invită Comisia să coopereze mai îndeaproape cu statele membre în vederea elaborării unor prognoze pe termen mediu și lung cu privire la competențele căutate pe piața locurilor de muncă și să încurajeze parteneriatele dintre universități și sectorul întreprinderilor pentru a favoriza intrarea tinerilor pe piața forței de muncă, contribuind în același timp la crearea unei societăți inovatoare, bazate pe cunoaștere, la dezvoltarea cercetării aplicate și la crearea unor mai bune perspective de angajare pentru absolvenți;
51 consideră că în perioadele de criză este esențial ca tinerii să fie atrași spre tipurile noi de locuri de muncă disponibile și să se asigure că programele de calificare promovează accesul tinerilor la piața muncii, astfel încât aceștia să poată profita pe deplin de potențialul de creare de locuri de muncă, pentru a combate rata ridicată a șomajului în rândul cetățenilor cu vârsta de sub 25 de ani și pentru a profita de competențele tinerei generații în ceea ce privește utilizarea noilor tehnologii;
52. solicită să se depună eforturi pentru remedierea lacunelor legate de competențele în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii; subliniază importanța creșterii calității nivelului de formare, a îmbunătățirii accesului la învățarea de-a lungul vieții și la formarea profesională, a promovării formării continue a salariaților și a asigurării unor forme de acces și de organizare a unor inițiative incluzive și nediscriminatorii față de femei; consideră totuși că aceste măsuri ar trebui destinate în primul rând lucrătorilor care efectuează munci mai slab calificate față de situația de până acum, care își pot pierde locul de muncă în urma introducerii de noi tehnologii și care pot fi disponibilizați pentru că nu posedă competențele cerute de restructurare și reconversie; reamintește, de asemenea, necesitatea dezvoltării depline a tuturor activităților de formare, la toate nivelurile de formare pentru a încuraja creativitatea, capacitatea de inovare și spiritul de antreprenoriat;
53. subliniază importanța ridicării nivelului învățării de-a lungul vieții și a dezvoltării de activități de formare pentru toți în scopul de a întări inovarea ecologică și antreprenoriatul și de a garanta că forța de muncă își poate adapta competențele la nevoile pieței muncii într-o economie mai durabilă, fondată pe concepte de formare bazate pe competențe; invită statele membre, angajatorii și angajații să recunoască gestionarea competențelor, formarea și învățarea pe tot parcursul vieții în ceea ce privește inovarea ca responsabilitate comună, astfel cum s-a stabilit în acordul-cadru încheiat de partenerii sociali privind învățarea pe tot parcursul vieții din 2002;
54. pune în evidență faptul că, având în vedere deficitul de studenți în învățământul superior, trebuie luate măsuri pentru a se asigura că studenții nu abandonează studiile sau că nu sunt limitați în alegerea instituției de învățământ de motive financiare și că, prin urmare, este necesar să se continue promovarea accesului la împrumuturile bancare care pot fi parțial finanțate de statele membre;
55. subliniază necesitatea de a descoperi inovatorii inactivi, în special în rândul IMM-urilor; subliniază rolul important al organizațiilor intermediare de a descoperi inovatorii inactivi, de a oferi stimulente, de a oferi consiliere și de a sprijini inovarea; consideră că aceste organizații ar trebui consolidate și că, pentru acestea, ar trebui elaborat un program destinat îmbunătățirii activităților de formare, a competențelor și a cunoștințelor de specialitate și, pe viitor, importanța modelelor de formare profesională cu dublu obiectiv pentru două profesii ar trebui să crească;
56. reamintește importanța dobândirii unei baze de competențe elementare și a unui bun nivel de cultură generală pentru o mai bună adaptare la mediul profesional; subliniază că, în acest context, învățarea limbilor străine este deosebit de importantă;
57. solicită statelor membre să creeze grupări de întreprinderi și condiții în care inovarea să fie accelerată și să sprijine dezvoltarea unui parteneriat mai puternic între instituțiile de învățământ și mediul de afaceri, atât la nivel național, cât și internațional, ținând seama, în același timp, și de nevoile întreprinderilor la elaborarea programelor de învățământ;
58. consideră că elaborarea unor programe care să vizeze promovarea culturii științifice și tehnologice este indispensabilă în special în cadrul promovării inovației în toate domeniile;
59. susține propunerea Comitetului Regiunilor de a crea o „rețea virtuală de creativitate” accesibilă tuturor (întreprinderilor, autorităților locale și regionale, autorităților publice centrale, sectorului privat și cetățenilor), care să ofere consultanță, asistență și acces la capital de risc și la servicii tehnice; subliniază faptul că o rețea virtuală prezintă avantajul suplimentar de a oferi locuitorilor insulelor, regiunilor ultraperiferice, zonelor rurale, regiunilor montane și zonelor slab populate un acces mai ușor la consultanță de specialitate, la educație și informații, la asistență pentru întreprinderi și la consiliere financiară;
60. salută progresele substanțiale înregistrate de Comisie în ceea ce privește îmbunătățirea perspectivelor de carieră ale cercetătorilor și creșterea mobilității acestora în cadrul diferitelor sectoare de cercetare și la nivel transfrontalier; aceasta va contribui la asigurarea unui efectiv adecvat de cercetători și va consolida calitatea cercetării și inovării în UE; cercetătorii din UE ar trebui să poată beneficia de o formare adecvată, de condiții de carieră atractive și de eliminarea obstacolelor din calea mobilității;
61. constată că inovarea socială este o provocare in termeni de capital uman, in care sistemul universitar trebuie să joace un rol sporit prin educație, învățarea pe toată durata vieții, cercetare, inovare și antreprenoriat; subliniază importanța universităților mai deschise și modernizate, precum și necesitatea unei autonomii sporite a universităților în ceea ce privește definirea priorităților strategice și a propriului curs de acțiune ca răspuns la prioritățile societății;
62. subliniază, în vederea garantării unei integrări sporite a componentelor triunghiului cunoașterii, necesitatea de a promova politici de consolidare a cooperării între sistemele educaționale și lumea afacerilor prin dezvoltarea unor noi programe școlare și a unor noi programe doctorale;
63. invită Comisia să creeze o platformă digitală „Inovarea deschisă”, unde să poată fi publicate problemele de politică la nivelul întregii UE, iar cetățenii și părțile interesate din întreaga Europă să poată prezenta idei și soluții;
64. ia act de lacunele existente la nivelul universităților în ceea ce privește existența unei interacțiuni îmbunătățite și proactive cu sectorul de afaceri; invită Comisia să lanseze un nou program de formare și educație la nivel european a administratorilor universităților, a responsabililor de transferul tehnologic și a brokerilor profesioniști din domeniul tehnologiei și să prezinte orientări pentru profesionalizarea unor asemenea cariere în universități;
Simplificarea, defragmentarea, finan ț area ș i standardizarea
65. subliniază faptul că sectoarelor mai tradiționale de cheltuieli ale UE sunt asociate costuri de oportunitate importante și evidențiază nevoia de aliniere a priorităților strategice ale UE 2020 cu politica bugetară; prin urmare, solicită alocarea unei părți mai mari din bugetul UE domeniului inovării și al cercetării și dezvoltării;
66. subliniază cuantumul comparativ redus al bugetului UE pentru cercetare, dezvoltare și inovare, în comparație cu bugetele statelor membre care reprezintă cea mai mare parte a finanțării pentru cercetarea publică; prin urmare, solicită ca un mai mare accent să fie pus pe instrumentele de finanțare cu efect stimulator asupra cheltuielilor naționale în domeniul cercetării, asupra investițiilor private și finanțării din partea BEI, pentru promovarea coordonării eforturilor și stimularea investițiilor în vederea atingerii obiectivelor europene;
67. invită Comisia să combine regimurile existente de ajutor și structurile de sprijin în vederea orientării către un sistem simplu și accesibil de accelerare a inovării, să se concentreze asupra marilor provocări sociale și să împiedice în mod activ fragmentarea și birocrația;
68. invită Comisia să evalueze sistemele și structurile existente în materie de sprijinire și ajutor și să creeze un „ghișeu unic” în cooperare cu statele membre, și anume un ghișeu pentru servicii unde toate părțile interesate (în special IMM-urile inovatoare) - inclusiv administrațiile locale și regionale - pot obține informații și sprijin financiar sau pot fi puse în legătură cu potențiali parteneri;
69. subliniază nevoia de susținere a IMM-urilor încă din prima etapă a procesului de inovare și până la sfârșit, astfel încât acestea să poată inova și să poată participa la programele europene de sprijin;
70. este în favoarea strategiilor de internaționalizare a clusterelor (grupurilor), axate pe stabilirea sistemelor adecvate de sprijin și orientare pentru IMM-uri;
71. subliniază nevoia ca respectivele clustere europene să devină mai vizibile și să fie mai eficiente în comunicarea succeselor și a rezultatelor lor; consideră că ar trebui înființată o platformă de servicii pentru IMM-urile inovatoare sub forma unei rețele între clustere, reunind diverse clustere și parcuri tehnologice din Europa și din lume (de exemplu, în zona Mării Mediterane);
72. subliniază că investițiile în cercetare și dezvoltare tind să scadă în perioadele de criză economică, chiar dacă s-a demonstrat că întreprinderile și statele membre care investesc cel mai mult în astfel de perioade sunt cele care beneficiază în cea mai mare măsură de avantajele comparative de piață;
73. solicită Comisiei să introducă un singur cadru de politică pentru sprijinirea și finanțarea inovării, care să stabilească norme uniforme, să creeze sinergii și să combine, acolo unde este posibil, programele de sprijin în domeniul cercetării, dezvoltării și inovării și să sprijine inovarea prin dirijarea către inovare a finanțărilor structurale și a unei părți din fondurile politicii agricole comune și prin încurajarea unei implicări mai mari în sectorul financiar; reamintește statelor membre că trebuie să își respecte angajamentul de a aloca veniturile obținute în cadrul schemei de comercializare a certificatelor de emisii pentru finanțarea acțiunilor vizând clima, inclusiv a proiectelor de inovare;
74. invită Comisia să ia în considerare programele multifonduri pentru statele membre și regiunile care doresc să le utilizeze; consideră că acest lucru ar contribui la funcționarea mai integrată și mai flexibilă și ar spori eficacitatea interacțiunii între diferitele fonduri (fondurile structurale și Programele-cadru pentru cercetare și dezvoltare);
75. se alătură Consiliului în solicitarea unui nou echilibru între încredere și control, și între asumarea riscurilor și evitarea acestora, recunoscând faptul că inovarea și cercetarea sunt activități de mare risc, fără rezultate garantate;
76. atrage atenția asupra faptului că participanții la procesul de inovare sunt confruntați cu proceduri și criterii de eligibilitate care diferă atât între programele europene, cât și între acestea și programele naționale; aceasta înseamnă birocrație, costuri mari, pierdere de timp și de oportunități; solicită Comisiei și statelor membre un angajament comun pentru implementarea unui proces de simplificare și convergență a procedurilor de selecție și a criteriilor de eligibilitate utilizate în spațiul european de cercetare și inovare;
77. solicită Comisiei Europene să prezinte Parlamentului European o evaluare externă a instrumentelor de inovare create în cadrul Celui de-al șaptelea program-cadru, cum ar fi platformele tehnologice și ITC, evaluare care să conțină activități, solicitări, proiecte de inovare și rezultate (dacă există), precum și contribuția economică obținută din fonduri publice și private;
78. repetă ideea că este nevoie de o creștere semnificativă a investițiilor în cercetare, dezvoltare și inovare, atât a celor private, cât și a celor publice, pentru ca industria UE să rămână lider tehnologic și să își mențină competitivitatea la nivel mondial în domenii precum transporturile și eficiența energetică; în plus, o finanțare publică sporită pentru domeniul cercetării, dezvoltării și inovării este necesară pentru stimularea investițiilor private;
79. solicită ca viitorul program-cadru să încurajeze utilizarea optimă a rezultatelor cercetărilor, corelându-le cu procesul de inovare prin extinderea sferei de acțiune a finanțării de proiecte, astfel încât să cuprindă etapele demonstrative și de prototip;
80. subliniază importanța unei mai bune asistențe în cadrul punerii în aplicare a politicilor și programelor care consolidează sinergiile din lanțul infrastructuri de cercetare și dezvoltare – inovare – creare de locuri de muncă;
81. simplificarea, din punct de vedere administrativ și financiar, a procedurilor de finanțare publică, în special în programele-cadru ale UE, reprezintă o condiție prealabilă obligatorie pentru stabilitate, certitudine juridică a participanților și, prin urmare, pentru o mai mare participare la nivelul industriei;
82. reiterează faptul că programele-cadru ar trebui să sprijine în continuare cercetarea colaborativă în cadrul industriei, întrucât aceasta stimulează fondurile industriale și are un impact pozitiv asupra creării de inovații productive pe piața unică;
83. solicită menținerea unei baze ferme de excelență în cercetarea de bază, care să se fundamenteze pe succesul Consiliului European pentru Cercetare și care să mențină o bază solidă pentru inovarea și cercetarea științifică aplicată, prin crearea unei agenții de tipul CEC pentru inovare și cercetare aplicată, reunind structurile existente în mod adecvat;
84. consideră că inovarea și creativitatea sunt esențiale în vederea redresării economice a Uniunii și că nu ar trebui subestimată importanța transformării descoperirilor tehnologice și științifice ale Uniunii în noi bunuri și servicii;
85. reamintește faptul că inovarea reprezintă aplicarea cu succes a ideilor în practică și subliniază legătura fundamentală dintre inovare și piață; prin urmare, trebuie să fie disponibile instrumente financiare adecvate pentru a sprijini introducerea de tehnologii, servicii sau procese de succes pe piața UE, în special a celor care se concentrează asupra marilor provocări societale;
86. consideră că în UE exploatarea comercială a rezultatelor cercetării este prea lentă sau insuficientă și recomandă crearea de incubatoare antreprenoriale care caută activ inovările și se află în contact cu învățământul superior și cu instituțiile de cercetare, a căror misiune este promovarea exploatării comerciale a rezultatelor cercetării, de exemplu prin contacte între întreprinderi sau prin acordarea de asistență pentru a găsi investitori providențiali („business angels”) sau capital inițial pentru crearea de noi întreprinderi;
87. subliniază că este necesar, pentru a stimula cererea și piața pentru produse inovatoare, să se promoveze inovarea prin crearea de noi oportunități de piață;
88. solicită Comisiei și statelor membre să definească și să pună în aplicare cadre politice în vederea stimulării accesului rapid al utilizatorilor la inovările valoroase din cadrul UE, garantând capacitatea reală a noilor inovări de a ajunge la potențiali utilizatori finali în intervale de timp rezonabile;
89. subliniază importanța diferențierii între inovare și cercetare; subliniază faptul că inovarea este un proces socioeconomic transversal complex, care implică eforturi în vederea creșterii cheltuielilor pentru C&D și sprijinirea IMM-urilor și a activităților de înaltă tehnologie și se concentrează asupra dezvoltării de sisteme integrate bazate pe caracteristicile și specificitățile diferitelor teritorii;
90. invită Comisia să stabilească relații mai strânse între instrumentele de finanțare și instrumentele de inovare legate de cerere și să direcționeze acest sprijin într-o măsură mai mare IMM-urilor și companiilor debutante care au nevoie de un acces rapid pe piețele internaționale sau ale UE; prin urmare, consideră că este necesar să se aprobe „norme de participare” clare și specifice, care să conțină măsuri pentru creșterea participării întreprinderilor mici și a microîntreprinderilor;
91. subliniază importanța programelor doctorale pentru inovarea europeană și propune dezvoltarea unui cadru european pentru programele de doctorat care să încurajeze învățarea pe toata durata vieții și implicarea întreprinderilor în susținerea, promovarea și utilizarea rezultatelor cercetării; solicită statelor membre eliminarea oricăror bariere legislative sau administrative care ar putea limita accesul celor interesați la programele de doctorat;
92. invită Comisia să ia în considerare programele multifond pentru statele membre și regiunile care doresc să le utilizeze; consideră că acest lucru ar contribui la funcționarea mai integrată și mai flexibilă și ar spori eficacitatea interacțiunii între diferitele fonduri (fondurile structurale și Programele-cadru pentru cercetare și dezvoltare);
93. subliniază nevoia de susținere a unei arhitecturi financiare compozite, precum și a dezvoltării de noi mecanisme financiare, combinând, de asemenea, instrumente automate și instrumente pe bază de subvenții, în vederea încurajării investițiilor necesare pentru atingerea obiectivelor strategice de cercetare și dezvoltare;
94. salută propunerea Comisiei de a elibera, până în 2014, credite care să contribuie la creșterea și consolidarea finanțării din surse private, necesară promovării inovării în Europa;
95. recomandă modificarea mandatului BEI pentru a permite finanțarea proiectelor de inovare și cercetare cu un grad sporit de risc și aflate în legătură directă cu piața; în acest context, îndeamnă Comisia să extindă mecanismul instituit cu succes de BEI privind finanțarea riscurilor partajate (RSFF) prin:
§ creșterea factorului de garantare a riscurilor;
§ îmbunătățirea garanțiilor și împrumuturilor pentru companiile private sau instituțiile publice cu un profil de risc financiar mai ridicat în ceea ce privește activitățile acestora din domeniul CDI;
§ injectarea unei sume suplimentare pentru investiții, în valoare de 500 de milioane EUR în 2011, crescând finanțarea actuală de la 1 miliard EUR la 5 miliarde EUR după 2013, și
§ diversificarea tipului de structuri de partajare a riscurilor în vederea asigurării unui acces mai bun la finanțare pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri;
96. propune crearea unui fond european de finanțare pentru inovare în scopul de a stimula investițiile în IMM-urile inovatoare, prin partajarea riscurilor și mobilizând resurse private;
97. salută propunerea Comisiei de a defini investițiile specifice destinate companiilor debutante în domeniul inovării;
98. solicită Comisiei să deplaseze o proporție mai mare din cercetarea aflată în legătură directă cu piața, inclusiv proiectele demonstrative, către instrumentele de datorii și capitaluri proprii în viitoarele programe-cadru, care ar putea atrage mai mult capital privat, cum ar fi CIP, RSFF și FEI, precum și să ofere IMM-urilor accesul la acestea la nivel european; subliniază nevoia de a elimina diferențele la nivel de finanțare dintre companiile debutante (transfrontaliere);
99. subliniază că la conceperea instrumentelor de finanțare este nevoie de o mai bună înțelegere a caracteristicilor asociate dimensiunii companiilor, etapelor de dezvoltare și sectorului de activitate; solicită luarea unor măsuri urgente pentru eliminarea piedicilor din calea inovării din fazele inițiale prin îmbunătățirea accesului la finanțarea inițială, la finanțarea din partea investitorilor providențiali și prin mai multe finanțări și semifinanțări de capital propriu, atât la nivelul UE, cât și la nivel regional și local;
100. subliniază faptul că potențialul de dezvoltare al capitalului de risc din UE este departe a fi realizat din cauza diferențelor dintre normele naționale și a sistemelor fiscale diferite; salută propunerea Comisiei de a asigura că, până în 2012, fondurile de capital de risc înființate în orice stat membru pot funcționa și investi liber în UE, creând, prin urmare, o adevărată „piață unică a capitalului de risc din UE”;
101. solicită îmbunătățirea continuă a instrumentelor și mecanismelor pentru îmbunătățirea accesului IMM-urilor la serviciile de cercetare și inovare (cum ar fi cupoanele pentru inovare) și la alte servicii bazate pe cunoaștere (modelare, evaluarea riscurilor etc.), care sunt esențiale pentru ca IMM-urile să se adapteze la inovare și să introducă soluții inovatoare pe piață;
102. subliniază beneficiile comerciale și cele aferente eficienței ecologice în ceea ce privește sistemele de servicii pentru produse și modelele de afaceri orientate către funcții și solicită Comisiei elaborarea unei strategii în acest domeniu;
103. invită Comisia și statele membre să reevalueze întregul ecosistem al inovării, în vederea eliminării barierelor financiare și administrative inutile în domenii cum ar fi:
§ accesul la împrumuturi și la alte posibilități și instrumente de sprijin financiar pentru universități și OCTuri;
§ dezvoltarea activităților de transfer tehnologic pe baza valorizării proprietății intelectuale;
104. regretă că protocoalele de inovare sunt supuse unor procese de aprobare birocratice lungi care încetinesc inovarea, limitează competitivitatea pieței UE și îngreunează progresul cunoașterii științifice în cadrul comunității medicale, privând pacienții de eventualele beneficii;
105. subliniază importanța de a acorda prioritate, în cadrul dialogului cu cercetătorii, revizuirii Directivei privind studiile clinice în vederea garantării unui cadru de reglementare îmbunătățit pentru dezvoltarea de produse medicinale și pentru compararea tratamentelor alternative cu produse medicinale în cadrul cercetărilor clinice (conform concluziilor Consiliului privind inovarea și solidaritatea în domeniul produselor farmaceutice, adoptate la Bruxelles, la 6 decembrie 2010);
106. subliniază importanța majoră a utilizării noilor cunoștințe în vederea creării de modalități noi și mai bune de a preveni, descoperi și trata cancerul și în vederea promovării de mecanisme rapide pentru a pune aceste descoperiri la dispoziția pacienților;
107. subliniază importanța inovării în cadrul triunghiului cunoașterii și pune în evidență nevoia de dezvoltare a unei culturi a inovării în cadrul perspectivei financiare și a perspectivelor de după anul 2013;
108. invită statele membre, în strânsă colaborare cu regiunile, să utilizeze cât mai bine fondurile structurale destinate C&D&I în perioada curentă de finanțare, focalizându-se pe marile provocări societale, depunând eforturi pentru obținerea coeziunii în domeniul inovării și cercetării și aliniind prioritățile fondurilor structurale cu obiectivele UE 2020; solicită Comisiei și statelor membre să evite dublarea costisitoare a eforturilor prin promovarea unor strategii de specializare inteligente și mai bine orientate; consideră că regiunile ar trebui stimulate pentru a promova această arhitectură a specializării europene;
109. subliniază faptul că fondurile de coeziune alocate inovării rămân, în mare măsură, necheltuite din cauza cerințelor administrative neadecvate și a nevoii de fonduri corespunzătoare care nu sunt puse la dispoziție în perioade de restricții financiare; ia act de faptul că această situație contribuie la o mai mare diferență economică între statele membre, care stă la baza crizei actuale din zona euro; solicită reforme și raționalizarea fondurilor structurale, punerea acestora la dispoziție în scopul restructurării actorilor economici implicați, în special pentru IMM-uri;
110. consideră că stabilirea de etaloane și standarde s-a dovedit a fi o puternică forță motrice pentru promovarea inovării și a competitivității în diferite sectoare industriale; se alătură Consiliului în a invita Comisia să facă propuneri pentru a accelera, simplifica, reduce costurile aferente și moderniza procedurile de standardizare printr-o mai mare transparență și implicarea părților interesate, generând astfel un răspuns european mai rapid la evoluțiile inovatoare ale pieței mondiale; solicită Comisiei ia serios în considerare mecanismele inovatoare de succes, cum ar fi stabilirea de standarde deschise care integrează părțile interesate de-a lungul lanțului de valori;
111. subliniază faptul că standardizarea poate stimula inovarea și competitivitatea prin facilitarea accesului la piețe și prin interoperabilitate; încurajează Comisia să intensifice eforturile de promovare a includerii standardelor europene, în special în domeniul social și ecologic, în viitoarele acorduri de liber schimb;
112. subliniază, prin urmare, că toate strategiile legate de transformarea Europei în vederea adaptării la condițiile post-criză la nivel mondial trebuie să vizeze crearea de locuri de muncă sustenabile;
113. îndeamnă Comisia Europeană să urmeze recomandările evaluării intermediare a Celui de-al șaptelea program-cadru (grupul de experți) atunci când solicită un moratoriu privind noile instrumente, care ar trebui luat în discuție până ce instrumentele existente au fost dezvoltate suficient și evaluate corespunzător; prin urmare, solicită o precauție deosebită pentru a evita confuzia datorată proliferării instrumentelor;
114. solicită Comisiei să prezinte Parlamentului o evaluare externă privind instrumentele pentru inovare elaborate în cadrul Celui de-al șaptelea program-cadru, cum ar fi platformele tehnologice și inițiativele tehnologice europene comune (JETI); consideră că evaluarea ar trebui să analizeze activitățile, cererile de oferte, proiectele privind inovarea și rezultatele (dacă există), precum și contribuția economică a fondurilor publice și private;
115. solicită Comisiei, în lumina obiectivului din strategia 2020 de a acorda finanțare pentru cercetare și dezvoltare tehnologică în valoare de 3 % din PIB și recunoscând faptul că cercetarea și inovarea reprezintă singurele mijloace sigure de redresare economică în UE, să ia în considerare posibilitatea ca statele membre să stabilească un nivel minim obligatoriu intermediar pentru finanțarea acordată cercetării și dezvoltării tehnologice în valoare de aproximativ 1 % din PIB până în 2015;
116. atrage atenția asupra faptului că inovarea este esențială pentru dezvoltarea economică și că Uniunea Europeană are nevoie să recruteze aproximativ încă un milion de cercetători pentru a atinge obiectivul de a cheltui 3% din PIB pentru cercetare și dezvoltare, astfel cum este prevăzut de Strategia Europa 2020; consideră că acest obiectiv poate fi realizat mai ușor prin creșterea substanțială a numărului de femei cercetătoare, care reprezintă numai 39% din numărul cercetătorilor angajați în sectorul public și al învățământului superior și 19% din cercetătorii din sectorul privat
Comunicat de presă intitulat „She Figures 2009 – major findings and trends”, Comisia Europeană, 2009, http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/09/519&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en. ;
117. sprijină obiectivul de a crește cu un milion numărul de cercetători în UE până în 2020 și observă că un efort de o asemenea amploare ar avea efecte semnificative de multiplicare în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, dar, în același timp, consideră că obiectivul este foarte ambițios și ar necesita stabilirea de obiective pentru fiecare țară în parte, precum și eforturi în consecință; constată că sectorul public nu dispune neapărat de fonduri suficiente pentru a realiza acest lucru; astfel, deși există o necesitate stringentă de a crește numărul de posturi de cercetători în instituțiile de învățământ superior și în institutele de cercetare publice, proporția cea mai mare de cercetători noi va fi angajată în sectorul privat; subliniază că ar trebui acordată atenție mai mare calităților inovatoare ale cercetărilor decât numărului acestora, precum și calității formării lor, diviziunii muncii în domeniul cercetării la nivel european și resurselor și calității cercetării;
118. salută sprijinul Comisiei pentru o inovare deschisă și în spirit de cooperare care va genera beneficii economice și sociale pe termen lung; aprobă, în acest sens, angajamentul Comisiei în ceea ce privește difuzarea, transferul și valorizarea rezultatelor cercetării, în special accesul liber la publicațiile și datele puse la dispoziție de cercetarea finanțată din fonduri publice; încurajează Comisia să găsească mijloacele necesare pentru îndeplinirea acestor obiective și subliniază rolul pe care Europeana îl poate juca în acest domeniu;
Pia ț a unică ș i proprietatea intelectuală
119. subliniază faptul că piața unică europeană trebuie să fie finalizată urgent pentru toate bunurile și serviciile, inclusiv pentru produsele sanitare inovatoare, oferind astfel acces pentru 500 de milioane de consumatori; reiterează faptul că o mare provocare pentru piața unică europeană este fragmentarea legislațiilor și a proceselor de validare;
120. subliniază faptul că în anumite sectoare, precum sectorul medical, rezultatele cercetării au fost orientate spre inovare ori de câte ori acest lucru a fost posibil din punct de vedere științific și, prin urmare, consideră că pesimismul Comisiei cu privire la inovare este, în multe cazuri, nejustificat;
121. subliniază că practicile actuale de acordare a licențelor contribuie la fragmentarea pieței interne a UE; ia act de faptul că, deși s-au înregistrat progrese, nu i s-a dat curs în mod satisfăcător cererii consumatorilor de a beneficia de licențe multiteritoriale și pentru mai multe repertorii pentru utilizarea transfrontalieră și online;
122. reamintește că obiectivul UE este acela de a promova industriile culturale și creative, atât online, cât și offline, și consideră că ar trebui să se urmărească utilizarea la scară largă a licențelor europene, în conformitate cu cerințele pieței și ale consumatorilor, și că, în cazul în care obiectivul nu poate fi atins în scurt timp, ar trebui efectuată o evaluare aprofundată a legislației necesare pentru a face față tuturor obstacolelor potențiale în calea creării unei piețe europene interne efective, ținându-se seama inclusiv de principiul teritorialității;
123. salută revizuirea de către Comisie a sistemului de mărci comerciale al Uniunii și încurajează Comisia să se asigure că sunt luate măsurile necesare pentru a garanta că mărcile comerciale beneficiază de același nivel de protecție atât online cât și offline;
124. subliniază faptul că un sistem solid, echilibrat și bine pus în aplicare al drepturilor de proprietate intelectuală (DPI), care contribuie la o mai mare transparență și previne orice fragmentare, este una dintre condițiile-cadru esențiale pentru inovare; salută eforturile depuse de Comisie pentru a preveni transformarea DPI în obstacole în calea concurenței și a inovării; invită Comisia și să elaboreze o strategie cuprinzătoare - și, dacă este cazul, să prezinte inițiative legislative - în materie de proprietate intelectuală, care să echilibreze drepturile inventatorilor cu promovarea și utilizarea pe scară largă a accesului la cunoștințe și invenții;
125. îndeamnă Comisia să depună eforturi pentru a se asigura că IMM-urile pot utiliza în mod eficient drepturile de proprietate intelectuală și industrială;
126. consideră că Comisia ar trebui să țină cont de problemele specifice întâmpinate de IMM-uri în revendicarea drepturilor de proprietate intelectuală, conform principiului „gândiți mai întâi la scară mică” (Think Small First), statuat prin Legea întreprinderilor mici pentru Europa (Small Business Act for Europe), inter alia prin aplicarea principiului nediscriminării pentru IMM-uri;
127. este de opinie că punerea în aplicare funcțională a drepturilor de proprietate intelectuală stimulează și mai mult companiile să dezvolte produse inovatoare și, deci, conduce la creșterea gamei de bunuri și servicii aflată la dispoziția consumatorilor;
128. solicită introducerea unui brevet european unic și echilibrat; salută, în același timp, sprijinul larg din partea Consiliului pentru procedura de cooperare consolidată privind brevetul unic al UE cu începere din 2011;
129. subliniază faptul că trebuie adoptate brevetul unic european și statutul societății europene pentru a promova tranziția către comerțul extracomunitar; subliniază nevoia de a reduce costurile brevetului și ale drepturilor de proprietate intelectuală în UE, ținând seama de disparitățile economice existente între statele membre ale UE, pentru a le face mai competitive în comparație cu prețurile din SUA și Japonia;
130. solicită finalizarea Spațiului european de cercetare – obligație prevăzută în tratat - până în 2014, pentru ca UE să poată să păstreze și să atragă talentele de prin rang, să maximizeze mobilitatea cercetătorilor, să promoveze activitatea transfrontalieră a institutelor de cercetare și a institutelor tehnologice, precum și difuzarea, transferul și exploatarea rezultatelor cercetărilor; subliniază că, prin urmare, elaborarea unor mecanisme adecvate de finanțare va fi de importanță primordială;
131. subliniază necesitatea de a promova politici care încurajează cercetătorii să rămână în statele membre ale UE prin promovarea unor condiții atractive de muncă în instituțiile publice de cercetare;
132. consideră că o politică eficientă în domeniul inovării și creșterii economice trebuie, în mod inevitabil, să implice investiții în programe de cercetare care să faciliteze mobilitatea și schimburile între cercetători la nivel internațional și să consolideze cooperarea dintre sectorul științific și mediul de afaceri (acțiuni Marie Curie);
133. subliniază importanța creării, la nivel european și național, a unor stimulente și condiții favorabile pentru a promova participarea la studiile doctorale și la cercetarea inovatoare, pentru a preveni exodul valorilor și a permite UE să obțină beneficii substanțiale, consolidându-și competitivitatea prin activități de cercetare și studii avansate și inovative;
134. solicită revizuirea rapidă a legislației privind marca comunitară și, în acest context, punerea în aplicare a măsurilor adecvate pentru a asigura același grad de protecție în medii atât online, cât și offline, a mărcilor comerciale;
135. salută propunerea Comisiei de a dezvolta o piață europeană a cunoașterii pentru drepturile la proprietatea intelectuală și acordarea de licențe până la sfârșitul anului 2011, inclusiv prin facilitarea accesului la brevetele neutilizate, printre altele prin încurajarea formării de platforme comune de brevete și de grupări de brevete;
136. îndeamnă Comisia să prezinte propuneri legislative necesare în vederea creării, până în 2015, a unei piețe digitale unice pe deplin funcționale, întrucât acest fapt ar îmbunătăți în mod semnificativ condițiile-cadru pentru inovare; subliniază faptul că inițiativele trebuie să fie ambițioase îndeosebi în domenii fundamentale, cum ar fi drepturile de autor, comerțul electronic, inclusiv politica privind protecția consumatorilor în materie de comerț electronic și utilizarea informațiilor din sectorul public;
137. invită Comisia și statele membre să plaseze realizarea pieței unice, inclusiv măsurile de promovare a unei piețe digitale unice, în centrul politicii inovării, întrucât acest fapt va reduce prețurile și va îmbunătăți calitatea pentru consumatori, va sprijini dezvoltarea de produse inovatoare, va stimula crearea de locuri de muncă în UE și va genera noi oportunități de creștere în cadrul piețelor de vârf;
138. subliniază faptul că, dacă ne îndreptăm spre o piață unică a inovării, trebuie stabilite modalități de evaluare a beneficiilor economice și sociale, directe și indirecte, pe termen lung și scurt;
Achizi ț iile publice
139. reamintește că achizițiile publice, reprezentând 17 % din PIB-ul anual al UE, joacă un rol important în cadrul pieței unice europene și în stimularea inovării;
140. îndeamnă statele membre să folosească strategic achizițiile publice pentru a soluționa provocările sociale, pentru a stimula inovarea, și să își direcționeze bugetul alocat achizițiilor publice către produse, procese și servicii inovatoare, durabile și eficiente din punct de vedere ecologic, luând în considerare faptul că este posibil ca cea mai ieftină ofertă să nu fie, în mod necesar, și cea mai viabilă din punct de vedere economic; solicită, prin urmare, Comisiei:
§ să înlesnească, în cadrul propunerilor sale legislative, achizițiile publice care permit inovarea, inclusiv revizuirea oportunităților de achiziție înainte de comercializare;
§ să introducă posibilități de utilizare a cofinanțării din partea UE, prin intermediul fondurilor structurale, ca stimulent pentru organismele locale și regionale din sectorul public;
§ să publice orientări privind cele mai bune practici și programe de formare pentru factorii implicații în achizițiile publice la nivelul statelor membre, vizând dezvoltarea competențelor în ceea ce privește achizițiile publice complexe inovatoare și anterioare comercializării;
141. insistă asupra faptului că inovația trebuie să fie un element esențial al politicilor publice în domenii cum ar fi mediul, apa, energia, transportul, telecomunicațiile, sănătatea și educația; subliniază necesitatea promovării, difuzării și absorbției orizontale a inovației în sectorul public, în firmele private și, în special, în IMM-uri;
142. solicită Comisiei să sprijine eforturile sectorului public de a adopta metode inovatoare și să lanseze noul program de cercetare privind inovarea în sectorul public, de exemplu în domeniile e-guvernării, e-sănătății și licitațiilor online, și, de asemenea, să difuzeze cele mai bune practici în materie de administrație publică care vor reduce birocrația și vor adopta politicile care pun cetățeanul în centrul atenției; subliniază importanța sectorului public pentru consolidarea încrederii publice în piața digitală internă;
143. invită Comisia, statele membre și autoritățile locale și regionale să încurajeze practica achizițiilor online, îndeosebi a introducerii achizițiilor înainte de comercializare, inclusiv a achizițiilor comune și electronice, acordând totodată o atenție sporită respectării normelor de protecție a datelor, ca parte integrantă a strategiei de inovare a UE; în special, invită Comisia să clarifice și să simplifice normele aplicabile în cadrul revizuirii generale a cadrului juridic privind achizițiile publice și să permită autorităților contractante să utilizeze într-un mod mai transparent procedura achizițiilor înainte de comercializare; solicită, de asemenea, Comisiei și statelor membre să încurajeze includerea transparentă a unor veritabile criterii, bine specificate, în domeniul social, ecologic, al inovărilor și al comerțului echitabil în sectorul achizițiilor publice fără a submina angajamentul activ al IMM-urilor în procesul elaborării de soluții noi și inovatoare și al respectării regulilor aplicabile în materie de concurență;
144. constată faptul că IMM-urile inovatoare se confruntă, printre altele, cu probleme în ceea ce privește accesarea finanțării destinate internaționalizării și asigurării de credite pentru schimburile comerciale internaționale și subliniază nevoia de punere în aplicare de noi măsuri de sprijin pentru IMM-uri, în cadrul Small Business Act revizuit și al comunicării așteptate privind politica de comerț internațional și IMM-urile;
145. subliniază faptul că este nevoie de reciprocitate internațională în ceea ce privește accesul la piețele de achiziții publice, permițând astfel întreprinderilor din UE să concureze în condiții echitabile la nivel internațional;
146. insistă asupra nevoii de a se concentra în special asupra barierelor netarifare care, pe măsură ce tarifele sunt reduse progresiv sau eliminate, tind să devină principalul obstacol pentru comerțul internațional; consideră nejustificate toate obstacolele care rezultă din inconsecvența modului în care sunt puse în aplicare normele comerciale bilaterale și multilaterale; în schimb, consideră justificate toate obstacolele care rezultă din activitățile legitime de natură legislativă și administrativă legitimă ale autorităților publice și care nu au la bază măsuri comerciale, dar care au consecințe neintenționate asupra comerțului, și a căror eliminare trebuie să facă obiectul unor consultări și dezbateri publice;
147. recunoaște faptul că transferul de tehnologii în scopul dezvoltării și al îndeplinirii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului trebuie să constituie un aspect important al politicii comerciale europene, însă recunoaște că transferul de cunoștințe specializate cu privire la înaltele tehnologii din UE către țările terțe ar trebui să fie monitorizat de către Comisie și monitorizat de către aceasta pentru a asigura o mai bună informare privind modelele de inovare și evoluțiile viitoare din acest domeniu și pentru a se evita concurența neloială;
148. subliniază rolul important pe care îl pot juca IMM-urile în cazul în care normele privind achizițiile publice sunt concepute cu cerințe ajustabile (inclusiv cerințe privind capitalul și mărimea contractelor), în funcție de dimensiunea întreprinderilor participante;
149. subliniază importanța ca UE și statele sale membre să coopereze științific cu state terțe; consideră că întreprinderilor UE trebuie să li se garanteze un acces mai bun la programe de cercetare și de dezvoltare în țările terțe;
150. subliniază faptul că UE și statele membre ar trebui să acționeze de o manieră coordonată în ceea ce privește acordurile și măsurile în domeniul științific și tehnologic vizând țări terțe; consideră că trebuie acordată atenție potențialului acordurilor-cadru dintre UE și statele sale membre și țările terțe;
Parteneriatele europene pentru inovare (EIP)
151. reamintește faptul că Rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la parteneriatele europene pentru inovare (EIP):
§ afirmă principiul general al utilizării inteligente a resurselor în toate EIP, promovând astfel utilizarea eficientă a resurselor, consumul inteligent și producția și gestionarea eficientă de-a lungul întregului lanț de aprovizionare,
§ salută proiectul-pilot privind îmbătrânirea activă și sănătoasă;
152. subliniază că parteneriatele europene pentru inovare (EIP) trebuie:
§ să nu depășească numărul limitat de mari provocări societale și să fie aliniate la acestea;
§ să genereze inspirație prin intermediul unor obiective ambițioase, dar fezabile, de genul „aterizarea omului pe lună”, orientate spre impact, cu rezultate concrete clare, exprimate în mod coerent în obiective specifice;
§ să creeze sinergii și să urmeze principiile SMART;
§ să fie comune și coordonate între mai mult de două domenii politice (DG-uri) din cadrul Comisiei;
§ să integreze și să coordoneze mai bine toate instrumentele și inițiativele din domeniul CDI, inclusiv comunitățile cunoașterii și inovării ale IET, evitând, în același timp, dublarea nenecesară a eforturilor;
§ să asigure participarea tuturor partenerilor publici și privați relevanți de-a lungul lanțului de aprovizionare, inclusiv a IMM-urilor și a organizațiilor societății civile, la selectarea, dezvoltarea și operarea viitoarelor parteneriate;
solicită, prin urmare, Comisiei Europene să promoveze și să susțină alte inițiative bazate pe principiul parteneriatelor europene pentru inovare;
153. consideră exemplar obiectivul atribuit parteneriatului-pilot privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate de a extinde durata unei vieți sănătoase cu doi ani până în 2020 și este de părere că ar trebui stabilite obiective clare pentru toate parteneriatele pentru inovare, fără de care acțiunea în favoarea inovării ar fi lipsită de viziune și motivare, iar stabilirea de obiective măsurabile interimare sau parțiale ar fi mai dificilă;
154. salută parteneriatele europene în domeniul inovării, care au rolul de a spori și de a coordona investițiile în cercetare și dezvoltare, precum și de a coordona într-o mai mare măsură achizițiile publice pentru a accelera introducerea de inovații pe piață; subliniază, totuși, că politicile în materie de achiziții publice ar trebui elaborate astfel încât să nu înlocuiască piețele private sau să distorsioneze concurența, ci să le dezvolte, stimulând răspândirea inovării și menținând în același timp piețele deschise spre noi orientări;
155. solicită Comisiei să înainteze propuneri în cadrul regulamentului privind diferite fonduri pentru perioada 2014-2020, în vederea facilitării parteneriatului european pentru inovare, în termeni reali;
156. solicită Comisiei să prezinte anual Parlamentului un raport referitor la toate parteneriatele pentru inovare (EIP) și de două ori pe an un raport referitor la primul proiect-pilot și solicită implicarea Parlamentului European în toate etapele punerii în aplicare a parteneriatelor pentru inovare;
157. solicită Comisiei să creeze un parteneriat pentru inovare în ceea ce privește materiile prime;
Regiunea ca partener important
158. subliniază că implicarea deplină a autorităților de la nivelurile regional și local este esențială pentru atingerea obiectivelor „Uniunii inovării”, deoarece acestea au un rol important în corelarea întreprinderilor, a institutelor cunoașterii, a autorităților publice și a cetățenilor în standardul „diamant 4”, servind drept intermediar între acești actori diferiți, statele membre și UE; solicită, prin urmare, Comisiei să propună domenii de discuție și aranjamente operaționale în cadrul cărora regiunile să poată participa și contribui la furnizarea celor mai adecvate răspunsuri la provocările majore ale societății, în conformitate cu principiul subsidiarității, recunoscând, în același timp, nevoile specifice ale diverselor regiuni;
159. ia act de concluziile Comitetului european pentru inovație din 2009, potrivit cărora criza economică și financiară are efecte disproporționate în diferite țări și regiuni, ceea ce subminează obiectivul convergenței; este preocupat că actuala austeritate bugetară impusă statelor membre ar putea reduce și mai mult investițiile în STI, iar acest lucru ar avea efecte nedorite; este de acord cu faptul că inițiativa „O Uniune a inovării” ar trebui să implice toate statele membre și regiunile și că este esențial să nu se creeze un decalaj în domeniul inovației între țările și regiunile mai inovatoare și cele mai puțin inovatoare;
160. invită fiecare regiune să investească în inovare și să își adapteze strategia de inovare pentru a-și spori eficiența, precum și să își actualizeze capitalul uman și să sporească voința și capacitatea întreprinderilor de a inova și de a fi competitive la nivel internațional;
161. subliniază faptul că persoanele cu putere de decizie la nivel regional trebuie să fie pe deplin conștiente de potențialul de creștere economică oferit de activitățile de cercetare și inovare în toate regiunile, întrucât majoritatea inovațiilor au la bază aspecte practice (inovații bazate pe cerere și utilizator) și sunt finanțate în cea mai mare parte de FEDR; ia act, prin urmare, de faptul că, în măsura în care activitățile de inovare nu necesită în mod obligatoriu sau în principal existența unor instituții de învățământ superior, chiar și regiunile fără universități și centre de cercetare ar trebui să-și poată dezvolta propriile capacități de inovare și să obțină beneficii maxime de pe urma resurselor și activelor regionale și locale în ceea ce privește potențialul de inovare;
162. atrage atenția asupra faptului că promovarea inovării la nivel regional poate contribui la reducerea disparităților regionale; încurajează, cu toate acestea, diferitele niveluri de responsabilitate (regional, național și UE) să își coordoneze eforturile într-un mod mai eficient, în cadrul planificării la nivel european a activităților în domeniul C&D;
163. subliniază faptul că inovarea – atât în domeniul elaborării politicilor, cât și în cel al activităților întreprinderilor și ale centrelor de cercetare – este de o importanță fundamentală în concretizarea politicii UE de coeziune teritorială și că, prin însăși natura sa, aceasta poate aduce o contribuție decisivă la realizarea obiectivelor de coeziune și la depășirea barierelor care stau în calea acesteia în zone cu caracteristici geografice și demografice specifice;
164. atrage atenția asupra contribuției aduse de diversitatea culturală la inovație; consideră, în această privință, că acțiunile pentru protejarea și promovarea diversității culturale regionale ar trebui să joace un rol proeminent în politica de inovare;
165. subliniază rolul esențial pe care îl au regiunile în elaborarea politicilor menite să stimuleze inovarea la nivel național; totuși, atrage atenția asupra faptului că în multe state bugetele regionale și locale sunt insuficiente, iar bugetele naționale alocate pentru inovare sunt modeste;
166. subliniază că ar trebui mobilizat întregul potențial de inovare al regiunilor UE pentru a realiza obiectivele Europa 2020 referitoare la creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și evidențiază faptul că viitoarea politică regională trebuie să acorde acestui aspect maximă prioritate; consideră că aceste priorități sunt aplicabile tuturor obiectivelor politicii regionale și subliniază necesitatea de a garanta competitivitatea Europei prin standarde mondiale; solicită implicarea sectorului industrial în inovarea de natură ecologică, având în vedere faptul că antreprenorii joacă un rol foarte important în răspândirea pe scară mai largă a inovațiilor ecologice la nivel regional; observă, în acest sens, că informarea antreprenorilor, prin prezentarea noilor oportunități de afaceri, va fi crucială pentru succesul unei strategii menite să dezvolte industrii durabile și economii bazate pe utilizarea eficientă a resurselor.
167. subliniază rolul potențialului inovator al țărilor care nu sunt membre ale UE, dar care cooperează cu aceasta în cadrul Parteneriatului estic, și solicită includerea acestor țări în inițiativa „O Uniune a inovării”;
168. subliniază marele potențial al orașelor de a da un impuls cercetării și inovării; consideră că o politică urbană mai inteligentă, precum și inițiativa „orașe inteligente” în domeniul energiei, bazate pe progresul tehnologic și focalizate pe faptul că 80% din populația europeană locuiește în orașe, tot în orașe înregistrându-se cele mai mari disparități sociale, ar putea contribui la o creștere economică durabilă;
Punerea în aplicare a strategiei
169. invită Comisia Europeană să transpună documentul strategic actual „O Uniune a inovării” într-un plan de acțiune cu obiective specifice și ținte măsurabile și încadrate în timp; solicită Comisiei să monitorizeze periodic progresul înregistrat, să evalueze obstacolele și să propună mecanisme care să permită îmbunătățiri, prezentând rapoarte regulate Parlamentului European și Consiliului;
170. invită Comisia Europeană să evalueze instrumentele specifice ale politicii europene de inovare în comparație cu cele ale concurenților noștri externi principali (SUA, Japonia și țările BRIC) și să prezinte rapoarte cu privire la performanța acestora la nivelul inovării;
o
o o
171. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, și statelor membre.
EXPUNERE DE MOTIVE
Provocări majore cu care se confruntă societatea
Unirea forțelor într-o cauză comună îi face mai puternici pe toți cei implicați.
Unirea forțelor pentru a inova în scopul rezolvării problemelor comune din Europa presupune mai multă concentrare, o dezvoltare mai rapidă, eficiență, inclusiv rentabilitate, și o mai mare creativitate.
Uniunea inovării este destinată nu numai să ofere un răspuns la problemele comune cu care se confruntă societățile noastre, ci și, în același timp, să sporească competitivitatea Europei și să indice modalitățile de ieșire din criza economică.
Pe un continent dependent de importuri, statele membre împărtășesc același sentiment al nevoii de a utiliza în mod inteligent și durabil materiile prime și mărfurile necesare pentru a produce energie sau care sunt utilizate în industrie sau în producția de alimente.
Îmbătrânirea populației este o altă provocare cu care se confruntă aproape fiecare țară din UE.
Având scopul de a oferi persoanelor mai mulți ani de viață sănătoasă și o mai bună îngrijire și medicamente, simultan cu controlul costurilor, o abordare comună poate da rezultate mai rapid.
Economiile Europei au devenit atât de interconectate, încât nu numai stabilitatea monedei euro este cea care necesită o abordare comună: la fel se întâmplă cu eforturile de creștere a competitivității statelor membre.
Este nevoie de este o cale comună spre o economie echitabilă și stabilă.
Creativitatea oamenilor: libertatea de inovare
Oamenii sunt creativi și trebuie să li se acorde șansa de a contribui la îmbunătățirea mediului în care trăiesc, a societății lor.
Conform unor cercetări recente, această inovație socială reprezintă 75 % din succesul inovării tehnologice.
A acorda spațiu angajaților pentru ca aceștia să sugereze modalități de îmbunătățire a proceselor de lucru are, prin urmare, o valoare inestimabilă.
Cetățenii sunt ei înșiși inovatori, de exemplu, dezvoltatorii de aplicații pentru iPhone din afara Europei, însă comportamentul și consumul lor determină, de asemenea, inovarea.
Prin urmare, este important să li se acorde oamenilor - și aceștia să profite de – oportunități de a exercita ei înșiși o influență și de a deveni parte a tranziției către o societate durabilă, de exemplu, prin îmbunătățirea aplicațiilor de energie regenerabilă la scară micro.
Modificările de comportament, inclusiv în ceea ce privește consumul, pot determina inovarea în mod ferm.
Ce au de câ ș tigat cetă ț enii din inovare?
Scopul concentrării asupra inovării este acela de a menține un nivel ridicat de prosperitate în Europa prin identificarea unor alternative durabile la produsele, procesele și serviciile utilizate anterior.
Soluții mai rapide pentru a oferi o mai bună îngrijire pentru bolile geriatrice și pentru bolile prosperității și pentru a promova mobilitatea la persoanele în vârstă - acestea sunt câteva exemple de beneficii preconizate a fi furnizate cetățenilor de cooperarea la nivel european.
Scopul propunerii de parteneriat pentru inovare „Îmbătrânirea activă și sănătoasă” înseamnă doi ani în plus de viață sănătoasă pentru toată lumea din Europa până în 2020.
Focalizare
Alegerile clare și obiectivele ambițioase sunt esențiale pentru stimularea inovării.
Focalizarea și coerența în politici reprezintă mijloacele.
Dacă inovarea produce soluții la atât de multe probleme, trebuie să se formuleze o politică solidă pentru a încuraja creativitatea, care poate fi transformată în produse, servicii, procese sau evoluții în timp scurt.
Ce este inovarea ș i ce se poate îmbunătă ț i?
Până de curând, inovarea era comparată cu cercetarea și se considera că numai produsele de înaltă tehnologie reprezintă inovarea.
Inovarea este mult mai extinsă și se exprimă în transformarea reușită a unei idei într-un produs, proces, serviciu sau evoluție.
Cercetarea este într-adevăr o sursă foarte importantă de inovare, dar inovarea provine, de asemenea, din alte surse.
De exemplu, se poate menționa apariția bruscă a unei idei ce poate fi convertită direct într-un produs, proces, serviciu sau evoluție (Facebook fiind un exemplu).
Pentru a facilita accesul ideilor pe piață sau punerea lor în practică, sunt necesare următoarele:
1. acces mai bun la credite și sprijin financiar,
2. mai multe investiții în C&D&I la nivelul UE și la nivel național din partea partenerilor publici și privați,
3. reguli clare care oferă perspective pe termen lung,
4. proceduri simple de acces la programe de finanțare europene sau naționale pentru reducerea birocrației,
o un „ghișeu unic”pentru programele europene de finanțare, care elimină complexitatea procedurii de prezentare a cererilor pentru întreprinderi (în special IMM-uri), institute de cercetare, universități și chiar autorități regionale și locale. un ghișeu unic nu ar analiza doar cererile de finanțare, ci ar căuta și parteneri adecvați sau rețele de cooperare,
o combinarea programelor de finanțare acolo unde este posibil.
Multe programe se suprapun.
Fragmentarea fondurilor, în general, înseamnă, de asemenea, fragmentarea focalizării,
o mai puțină insistență pe monitorizare în legătură cu cererile de finanțare, mai multe cunoștințe în alocarea finanțării și o mai mare încredere după eveniment,
5. cooperarea eficientă între UE, autoritățile naționale, regionale și locale, institutele de cercetare, universități, întreprinderi și, nu în ultimul rând, cetățeni,
6. promovarea competențelor cantitative în educație (discipline științifice), un mai mare accent pe inițiativă în cadrul studiilor, mai multe schimburi între domenii academice și o mai bună cooperare între, pe de o parte, instituțiile de învățământ și cercetare și, pe de altă parte, industrie,
7. un brevet european ieftin și simplu, norme viabile care protejează proprietatea intelectuală și un sistem european de schimb al brevetelor neutilizate,
8. o autentică piață internă europeană care să permită inovațiilor să aibă un succes mai mare datorită accesului la o piață formată din 500 de milioane de oameni.
În prezent, unele inovații nu reușesc să treacă frontierele din cauza procedurilor complexe de autorizare și a diferențelor din reglementările celuilalt stat membru. de asemenea, „piața internă” ar trebui să fie înțeleasă ca referindu-se la piețe care, până de curând, erau în principal deservite la nivel național, ca în cazul produselor inovatoare de sănătate, care constituie un ajutor ideal pentru îmbătrânirea sănătoasă și activă,
9. un sistem flexibil de achiziții publice pentru o inovare (durabilă).
Problemele cu privire la furnizorii unici și publicarea dreptului de proprietate intelectuală trebuie să fie rezolvate, inclusiv în etapa premergătoare comercializării.
Politica europeană
Politica europeană ar trebui să se concentreze mai mult pe formularea specifică a obiectivelor legate de provocările majore cu care se confruntă societatea, dar și pe realizarea acestora.
În prezent, politica orientată către consolidarea inovării este încă prea fragmentată și legată în mod fundamental de cercetare.
Cercetarea ar trebui să primească în continuare această atenție, și obiectivul de 3 % din PNB pentru cercetare ar trebui să fie atins.
Dar, în plus, alte procese care conduc la inovare (inclusiv inovarea socială) ar trebui să fie sprijinite în alte domenii de politică, în cadrul căreia ar trebui să se adopte o abordare holistică și compactă față de inovare.
Parteneriatele europene pentru inovare
Comisia propune parteneriate pentru inovare în scopul de a rezolva mai rapid provocările majore cu care se confruntă societatea.
Intenția este ca aceste parteneriate să exploateze mai presus de toate sinergiile între evoluțiile existente ale inovației și să rezolve problemele care stau în calea unei inovări mai rapide.
Aceste parteneriate trebuie să respecte principiul SMART, fiind specifice, măsurabile, realizabile, realiste și delimitate în timp.
Pentru a evita fragmentarea, acestea trebuie să se confrunte cu cele trei provocări majore prin care trece societatea.
17.3.2011
AVIZ al Comisiei pentru come RŢ intern AŢ ional
destinat Comisiei pentru industrie, cercetare și energie
O Uniune a inovării: transformarea Europei pentru o lume post-criză
( 2010/2245(INI) )
Raportoare pentru aviz: Inese Vaidere
SUGESTII
Comisia pentru comerț internațional recomandă Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
1. subliniază faptul că internaționalizarea și inovarea sunt factori-cheie ai competitivității externe și ai creșterii economice și sunt esențiali pentru obiectivele strategice ale UE 2020;
2. subliniază importanța tehnologiilor care respectă clima, eficiente din punct de vedere energetic și axate pe energiile regenerabile în tranziția către o economie mondială sustenabilă; recunoaște că UE deține o poziție de lider în numeroase sectoare-cheie ale producției industriale eficiente în ceea ce privește utilizarea resurselor și care respectă clima; invită Comisia să definească strategii pentru internaționalizare și inovare în aceste sectoare;
3. subliniază necesitatea de a transforma politica UE în materie de comerț și inovare într-un instrument autentic pentru crearea de locuri de muncă, eradicarea sărăciei și dezvoltarea durabilă la nivel mondial; este ferm convins că este indispensabil să existe o consecvență între aspectele interne și cele externe ale politicilor UE, precum și că elaborarea unei noi politici comerciale trebuie să fie în armonie cu o politică industrială și în domeniul inovării solidă și cu un potențial de creare de locuri de muncă, pentru a asigura creșterea economică și, totodată, pentru a crea locuri de muncă mai multe și mai bune;
4. consideră că, pentru a elabora o politică comercială competitivă, este esențial să se îndeplinească obiectivul de a investi 3 % din PIB-ul UE în activități de cercetare și dezvoltare până în 2020;
5. subliniază faptul că standardizarea poate stimula inovarea și competitivitatea prin facilitarea accesului la piețe și prin interoperabilitate; încurajează Comisia să intensifice eforturile de promovare a includerii standardelor europene, în special în domeniul social și ecologic, în viitoarele acorduri de liber schimb;
6. subliniază, prin urmare, că toate strategiile legate de transformarea Europei în vederea adaptării la condițiile post-criză la nivel mondial trebuie să vizeze crearea de locuri de muncă sustenabile;
7. consideră că, în cadrul politicilor de inovare ale UE, o atenție deosebită trebuie acordată sprijinirii noilor întreprinderi și economiilor de scară în cadrul producției și tehnologiilor compatibile cu protecția mediului, eficiente din punct de vedere energetic și cu un nivel scăzut de emisii de dioxid de carbon, protejării drepturilor de proprietate intelectuală, îmbunătățirii accesului IMM-urilor la finanțare, dinamizării IMM-urilor la nivel internațional, liberalizării piețelor protejate, stabilizării cursului de schimb valutar, stimulării protecției juridice a întreprinderilor UE din străinătate și combaterii concurenței neloiale, pirateriei și contrafacerii;
8. consideră că o politică eficientă în domeniul inovării și creșterii economice trebuie, în mod inevitabil, să implice investiții în programe de cercetare care să faciliteze mobilitatea și schimburile între cercetători la nivel internațional și să consolideze cooperarea dintre sectorul științific și mediul de afaceri (acțiuni Marie Curie);
9. constată că provocările de natură socială rămân un punct important pe agenda unei „Uniuni a inovării”; subliniază că obiectivul său primordial ar trebui să fie dezvoltarea și competitivitatea pe termen lung a UE;
10. atrage atenția asupra faptului că restrângerea priorităților în domeniul inovațiilor la un număr limitat de sectoare ar trebui evitată, pentru a nu se pierde, pe termen lung, un potențial valoros de inovare;
11. consideră că piețele de achiziții publice ale UE reprezintă un factor important pentru introducerea pe scară largă a unor noi produse și servicii compatibile cu mediul; regretă că partenerii noștri internaționali nu și-au deschis piețele interne de achiziții publice pentru întreprinderile UE, la fel cum piața internă a UE a fost deschisă pentru întreprinderile din țările terțe;
12. insistă asupra nevoii de concentrare în special asupra barierelor netarifare care, pe măsură ce tarifele sunt reduse progresiv sau eliminate, tind să devină principalul obstacol pentru comerțul internațional; consideră nejustificate toate obstacolele care rezultă din inconsecvența modului în care sunt puse în aplicare normele comerciale bilaterale și multilaterale; în schimb, consideră justificate toate obstacolele care rezultă din activitățile legitime de natură legislativă și administrativă legitimă ale autorităților publice și care nu au la bază măsuri comerciale, dar care au consecințe neintenționate asupra comerțului, și a căror eliminare trebuie să facă obiectul unor consultări și dezbateri publice;
13. încurajează simplificarea politicilor care sprijină inovarea și înființarea de noi IMM-uri; sprijină înființarea unui serviciu european care să faciliteze Parteneriatele pentru inovare; consideră că intensificarea sprijinului politic și financiar este crucială pentru stimularea inovării, în special pentru activitățile de interrelaționare ale IMM-urilor, care facilitează cooperarea în domeniul cercetării și dezvoltării, marketingul și internaționalizarea în cadrul grupărilor sectoriale;
14. subliniază faptul că trebuie adoptate brevetul unic european și statutul societății europene pentru a promova tranziția către comerțul extracomunitar; subliniază nevoia de a reduce costurile brevetului și ale drepturilor de proprietate intelectuală în UE, ținând seama de disparitățile economice existente între statele membre ale UE, pentru a le face mai competitive în comparație cu prețurile din SUA și Japonia;
15. recunoaște faptul că transferul de tehnologii în scopul dezvoltării și al îndeplinirii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului trebuie să constituie un aspect important al politicii comerciale europene, însă recunoaște că transferul de cunoștințe specializate cu privire la înaltele tehnologii din UE către țările terțe ar trebui să fie monitorizat de către Comisie și monitorizat de către aceasta pentru a asigura o mai bună informare privind modelele de inovare și evoluțiile viitoare din acest domeniu și pentru a se evita concurența neloială;
16. recunoaște faptul că lupta împotriva schimbărilor climatice și eforturile întreprinse pentru asigurarea eficienței energetice și a dematerializării producției industriale necesită o politică activă în ceea ce privește diseminarea noilor tehnologii la nivel mondial ;
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
16.3.2011
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
23
4
Membri titulari prezen ț i la votul final
William (The Earl of) Dartmouth, Laima Liucija Andrikienė, Kader Arif, David Campbell Bannerman, Daniel Caspary, Christofer Fjellner, Metin Kazak, Bernd Lange, David Martin, Emilio Menéndez del Valle, Vital Moreira, Cristiana Muscardini, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Niccolò Rinaldi, Tokia Saïfi, Helmut Scholz, Peter Šťastný, Robert Sturdy, Gianluca Susta, Keith Taylor, Iuliu Winkler, Pablo Zalba Bidegain, Paweł Zalewski
Membri suplean ț i prezen ț i la votul final
Catherine Bearder, George Sabin Cutaș, Syed Kamall, Elisabeth Köstinger, Miloslav Ransdorf, Michael Theurer, Inese Vaidere, Jarosław Leszek Wałęsa
18.3.2011
AVIZ al Comisiei pentru ocuparea fo RŢ ei de muncă Ş i afaceri sociale
destinat Comisiei pentru industrie, cercetare și energie
referitor la „O Uniune a inovării: Transformarea Europei pentru o lume post-criză”
( 2010/2245(INI) )
Raportoare pentru aviz: Sari Essayah
SUGESTII
Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale recomandă Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
1. consideră că este important să se conștientizeze mai mult provocările cunoscute de societate și consideră că politicile legate de sprijinirea inovării ar trebui să fie reorientate și utilizate pentru abordarea acestor provocări, cum ar fi schimbările climatice, resursele și eficiența energetică, sănătatea și schimbările demografice; subliniază importanța efectelor de sinergie dintre politicile inovatoare de ocupare a forței de muncă și dezvoltarea competențelor în domeniul inovării în vederea dezvoltării de noi competențe și a creării de locuri de muncă într-o economie durabilă, pentru a preveni și a remedia provocările sociale și problemele cruciale de sănătate și sociale precum sărăcia și excluziunea socială; recomandă utilizarea capacităților diferite ale statelor membre de inițiere a unor parteneriate inovatoare, ca în cazul parteneriatului pilot inovativ european în domeniul îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate;
2. consideră că inovarea poate juca un rol important în consolidarea coeziunii sociale prin îmbunătățirea calității serviciilor furnizate și că, prin urmare, ar trebui instituite programe specifice de formare profesională;
3. consideră exemplar obiectivul atribuit parteneriatului pilot privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate de extindere a duratei unei vieți sănătoase cu doi ani până în 2020 și este de părere că ar trebui stabilite obiective clare pentru toate parteneriatele pentru inovare, fără de care acțiunea în favoarea inovării ar fi lipsită de viziune și motivare, iar stabilirea de obiective măsurabile interimare sau parțiale ar fi mai dificilă;
4. subliniază importanță cercetării în domeniul medical, care, corelată cu aplicații inovatoare, va contribui la creșterea economică și la bunăstare într-o societate în curs de îmbătrânire; sprijină o cooperare strânsă între departamentele de cercetare ale universităților și industria medicală pentru a crea produse și servicii de care cetățenii UE vor avea mare nevoie în următorul deceniu;
5. atrage atenția asupra faptului că inovarea este esențială pentru dezvoltarea economică și că Uniunea Europeană are nevoie să recruteze aproximativ încă un milion de cercetători pentru a atinge obiectivul de cheltuire a 3% din PIB pentru cercetare și dezvoltare, astfel cum este prevăzut de Strategia Europa 2020; consideră că acest obiectiv poate fi realizat mai ușor prin creșterea substanțială a numărului de femei cercetătoare, care reprezintă numai 39% din numărul cercetătorilor angajați în sectorul public și al învățământului superior și 19% din cercetătorii din sectorul privat
Comunicat de presă intitulat „She Figures 2009 – major findings and trends”, European Commission, 2009, http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/09/519&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en. ;
6. subliniază este important să se ofere posibilitatea formării și învățării pe tot parcursul vieții pentru a se asigura că și grupurile vulnerabile pot exploata pe deplin potențialul tehnologiei informației și a comunicațiilor (TIC); recomandă utilizarea extensivă a TIC, promovarea cercetării și a dezvoltării în acest domeniu, introducerea de bune practici cu bază largă, dezvoltarea unei politici de inovare axată pe utilizator, facilitând astfel o mai bună participare a persoanelor fizice și a IMM-urilor la dezvoltarea aplicațiilor și a noilor servicii; atrage atenția asupra faptului că sprijinul acordat întreprinderilor care produc conținut transmis prin TIC va contribui, de asemenea, la crearea și menținerea locurilor de muncă și a competitivității;
7. subliniază că investițiile în cercetare și dezvoltare tind să diminueze în perioadele de criză economică, chiar dacă s-a demonstrat că întreprinderile și statele membre care investesc cel mai mult în astfel de perioade sunt cele care beneficiază în cea mai mare măsură de avantajele comparative de piață;
8. subliniază că este important să se sprijine crearea și dezvoltarea întreprinderilor inovatoare și să se combine finanțarea publică cu cea privată, suplimentată de mecanisme de capital de risc și asistență tehnică în concretizarea proiectelor;
9. subliniază că majoritatea inițiativelor care vor permite inovarea provin din sectorul întreprinderilor și că, prin urmare, este esențială cooperarea mai strânsă cu universitățile și centrele de cercetare;
10. recomandă implicarea tuturor cetățenilor în domeniul inovării și încurajarea acestora în acest sens pentru dezvoltarea spiritului antreprenorial; sprijină propunerea Comisiei pentru un proiect-pilot european de inovare socială și propunerea acesteia ca inovarea socială să devină o prioritate de prim rang a programelor Fondului social european (FSE); consideră că politica de inovare ar trebui apreciată în sens larg, nu doar sub forma inovării tehnice, ci și, într-o mai mare măsură decât până în prezent, sub forma inovării în domeniul social și al serviciilor, care contribuie la îmbunătățirea organizării cooperării între persoane și la producția directă de servicii și producția industrială, care necesită o mai bună organizare a muncii, precum și obținerea unor avantaje competitive cu ajutorul noilor servicii; solicită FSE să acorde prioritate necesității de a investi în competențe, ocuparea forței de muncă, activități de formare și reformare, în scopul de a crea locuri de muncă mai multe și mai bune într-o economie mai durabilă, luând în considerare eficiența energetică și cea a utilizării resurselor;
11. invită Comisia să coopereze mai îndeaproape cu statele membre în vederea elaborării unor prognoze pe termen mediu și lung cu privire la competențele căutate pe piața locurilor de muncă și să încurajeze parteneriatele dintre universități și sectorul întreprinderilor în scopul favorizării intrării tinerilor pe piața forței de muncă, contribuind în același timp la crearea unei societăți inovatoare, bazate pe cunoaștere, la dezvoltarea cercetării aplicate și la crearea unor mai bune perspective de angajare pentru absolvenți;
12. constată că, în ciuda implicării mai mari a femeilor în domeniul cercetării și tehnologiei, ultimele cifre furnizate de Comisie indică faptul că numai 19% din posturile de vârf din ierarhia academică sunt deținute de femei, chiar dacă acestea reprezintă mai mult de jumătate din studenții universităților
Comunicat de presă intitulat „She Figures 2009 – major findings and trends”, European Commission, 2009, http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/09/519&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en. ;
13. consideră că în perioadele de criză este esențial ca tinerii să fie atrași spre tipurile noi de locuri de muncă disponibile și să se asigure că programele de calificare promovează accesul tinerilor la piața muncii, astfel încât aceștia să poată profita pe deplin de potențialul de creare de locuri de muncă, pentru a combate rata ridicată a șomajului în rândul cetățenilor cu vârsta de sub 25 de ani și pentru a profita de competențele tinerei generații în ceea ce privește utilizarea noilor tehnologii;
14. solicită să se depună eforturi remedierea lacunelor legate de competențele în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii; subliniază importanța creșterii calității nivelului de formare, a îmbunătățirii accesului la învățarea de-a lungul vieții și la formarea profesională, a promovării formării continue a salariaților și a asigurării unor forme de acces și de organizare a unor inițiative incluzive și nediscriminatorii față de femei; consideră totuși că aceste măsuri ar trebui destinate în primul rând lucrătorilor slab calificați față de situația de până acum, care își pot pierde locul de muncă în urma introducerii de noi tehnologii și care pot fi disponibilizați pentru că nu posedă competențele cerute de restructurare și reconversie; reamintește, de asemenea, necesitatea dezvoltării depline a tuturor activităților de formare, la toate nivelurile de formare pentru a încuraja creativitatea, capacitatea de inovare și spiritul de antreprenoriat;
15. subliniază importanța ridicării nivelului învățării de-a lungul vieții și al dezvoltării de activități de formare pentru toți în scopul de a întări inovarea ecologică și antreprenoriatul și de a se asigura că forța de muncă își poate adapta competențele la nevoile pieței muncii într-o economie mai durabilă, fondată pe concepte de formare bazate pe competențe; invită statele membre, angajatorii și angajații să recunoască gestionarea competențelor, formarea și învățarea pe tot parcursul vieții în ceea ce privește inovarea ca responsabilitate lor comună, astfel cum s-a stabilit în acordul-cadru încheiat de partenerii sociali privind învățarea pe tot parcursul vieții din 2002;
16. subliniază importanța simplificării normelor și procedurilor de acces la programele europene de cercetare;
17. subliniază importanța creării, la nivel european și național, a unor stimulente și condiții favorabile pentru promovarea participării la studiile doctorale și la cercetarea inovatoare, pentru a preveni exodul valorilor și a permite UE să obțină beneficii substanțiale, consolidându-și competitivitatea prin activități de cercetare și studii avansate și inovative;
18. subliniază importanța integrării inovării în educație și în învățarea pe tot parcursul vieții, în scopul creării unei forțe de muncă posedând capacitatea de a răspunde nevoilor în schimbare a unei economii de piață sociale, durabile și inovative, care să ofere locuri noi de muncă, de calitate și pe termen lung;
19. consideră că ar trebui creat de urgență un veritabil spațiu european de cercetare, în care cooperarea să se bazeze în primul rând pe cooperarea voluntară dintre statele membre; ia act de faptul că ar trebui să se elimine obstacolele în calea mobilității cercetătorilor și să se creeze infrastructuri europene de cercetare avansată; solicită să se acorde o atenție deosebită utilizării optime a potențialului cercetătorilor din noile state membre;
20. sprijină obiectivul de mărire cu un milion a numărului de cercetători în UE până în 2020 și observă că un efort de o asemenea amploare ar avea efecte semnificative de multiplicare în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, dar, în același timp, consideră că obiectivul este foarte ambițios care ar cere stabilirea de obiective pentru fiecare țară în parte, precum și eforturi în consecință, în timp ce sectorul public nu dispune în mod necesar de fonduri suficient; deși există o necesitate stringentă de creștere a numărului de posturi de cercetători în instituțiile de învățământ superior, proporția cea mai mare de cercetători noi va fi angajată în sectorul privat; prin urmare, ar trebui acordată atenție mai mare calităților inovatoare ale cercetărilor decât numărului acestora, precum și calității formării lor, diviziunii muncii în domeniul cercetării la nivel european și resurselor și calității cercetării;
21. pune în evidență faptul că, având în vedere deficitul de studenți în învățământul superior, trebuie luate măsuri pentru a se asigura că studenții nu abandonează studiile sau că nu sunt limitați în alegerea instituției de învățământ de motive financiare și că, prin urmare, este necesar să se continue promovarea accesului la împrumuturile bancare care pot fi parțial finanțate de statele membre;
22. solicită adoptarea unei inițiative la nivelul UE de atragere a fetelor în profesiile MINT (matematică, informatică, științe naturale și tehnologie) și care să combată stereotipurile ce mai domină încă aceste profesii; subliniază că media și educația au un rol esențial în combaterea acestor stereotipuri;
23. subliniază necesitatea de a promova politici care încurajează cercetătorii să rămână în statele membre ale UE prin promovarea unor condiții atractive de muncă în instituțiile publice de cercetare;
24. subliniază importanța reducerii birocrației și a eliminării obstacolelor din calea mobilității cercetătorilor pentru a le permite să aducă idei și soluții și tehnologii creative din alte economii inovatoare din Uniunea Europeană;
25. recomandă promovarea inovării inclusiv prin intermediul proiectelor publice comune cu caracter transfrontalier, prin eliminarea obstacolelor de natură juridică în utilizarea achizițiilor publice pentru promovarea inovării, prin orientarea în direcția stabilirii unui obiectiv minim privind proporția achizițiilor publice menite să promoveze inovarea și prin coordonarea într-o mai bună manieră decât până acum a finanțării UE, naționale și regionale și reducerea birocrației complementare, facilitând în acest fel participarea (în special a IMM-urilor), printr-o utilizare mai intensă a datelor publice, îmbunătățirea accesului la rezultatele cercetării și facilitarea exploatării acestora și prin măsuri de promovare a investițiilor de capital de risc în întreprinderile cu potențial de creștere;
26. consideră că în UE exploatarea comercială a rezultatelor cercetării este prea lentă sau insuficientă și recomandă crearea de incubatoare antreprenorială care, căutând activ inovările, să se află în contact cu învățământul superior și cu instituțiile de cercetare și a căror misiune să fie promovarea exploatării comerciale a rezultatelor cercetării, de exemplu prin contacte între întreprinderi sau prin asistență acordată pentru a găsi investitori privați („business angels”) sau capital de înființare pentru crearea de noi întreprinderi;
27. subliniază că este necesar, pentru a stimula cererea și piața pentru produse inovatoare, să se promoveze inovarea prin crearea de noi oportunități de piață;
28. observă că proiectele de cercetare care trebuie finanțate ar trebui să aibă ca obiectiv obținerea de rezultate măsurabile și că productivitatea muncii de inovare ar trebui măsurată cu ajutorul unor indicatori de monitorizare adecvați;
29. subliniază că, pentru realizarea cu succes a inițiativei „O Uniune a inovării”, este necesar să se adopte o abordare integrată în formularea politicilor și elaborarea instrumentelor legate de cercetare și inovare, să se organizeze o coordonare puternică între instituții și să se implice pe deplin și în mod direct toate părțile interesate relevante în alegerile luate și în procesele decizionale;
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
16.3.2011
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
45
Membri titulari prezen ț i la votul final
Regina Bastos, Edit Bauer, Jean-Luc Bennahmias, Pervenche Berès, Mara Bizzotto, Philippe Boulland, David Casa, Alejandro Cercas, Marije Cornelissen, Frédéric Daerden, Karima Delli, Proinsias De Rossa, Frank Engel, Sari Essayah, Ilda Figueiredo, Thomas Händel, Roger Helmer, Nadja Hirsch, Stephen Hughes, Liisa Jaakonsaari, Danuta Jazłowiecka, Martin Kastler, Ádám Kósa, Patrick Le Hyaric, Veronica Lope Fontagné, Olle Ludvigsson, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Elisabeth Morin-Chartier, Csaba Őry, Rovana Plumb, Konstantinos Poupakis, Sylvana Rapti, Licia Ronzulli, Elisabeth Schroedter, Jutta Steinruck, Traian Ungureanu
Membri suplean ț i prezen ț i la votul final
Georges Bach, Raffaele Baldassarre, Sven Giegold, Antigoni Papadopoulou, Evelyn Regner
Membri suplean ț i (articolul 187 alineatul (2)) prezen ț i la votul final
Fiona Hall, Diana Wallis, Janusz Wojciechowski
17.3.2011
AVIZ al Comisiei pentru mediu, sănătate publică Ş i sigura NŢ ă alimentară
destinat Comisiei pentru industrie, cercetare și energie
referitor la o Uniune a inovării: transformarea Europei pentru o lume post-criză
( 2010/2245(INI) )
Raportor pentru aviz: João Ferreira
SUGESTII
Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară recomandă Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
1. consideră că inovația în toate domeniile cunoașterii și activității sociale trebuie să aibă în vedere interesul public, îmbunătățirea calității vieții, promovarea bunăstării sociale și conservarea mediului și a echilibrului natural;
2. salută Comunicarea Comisiei privind „O Uniune a inovării” ca inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020 pentru creștere și locuri de muncă, și subliniază importanța evitării, la punerea în aplicare a acesteia, a greșelilor comise pe parcursul deceniului anterior;
3. subliniază caracterul multidimensional al inovației, care implică nu numai cercetarea științifică și dezvoltarea experimentală și tehnologică (care reprezintă piatra de temelie a inovației), ci și dezvoltarea de noi procese, metodologii și modele organizaționale și comportamentale;
4. subliniază că protecția mediului, a sănătății publice și a siguranței alimentare, precum și combaterea schimbărilor climatice, sunt printre domeniile cu cea mai acută nevoie de consolidare a eforturilor de inovație, implicând îmbunătățirea bazei științifice și tehnologice existente; subliniază faptul că viitoarele programe de cercetare și inovare ale UE vor trebui să țină seama de domeniile respective într-un mod corespunzător; în acest scop, subliniază nevoia de adoptare a unei abordări intersectoriale bazate pe reziliența ecosistemelor;
5. consideră că următoarele domenii reprezintă exemple de domenii prioritare, care necesită eforturi mai mari pentru dezvoltarea capacității în domeniul științei, tehnologiei și inovației (STI): utilizarea eficientă a resurselor, penuria resurselor, restaurarea ecosistemelor, recuperarea și reciclarea deșeurilor; schimbările climatice, deșertificarea și riscul de catastrofe naturale; conservarea naturii și a biodiversității, calitatea și siguranța alimentelor, schimbările demografice și noile epidemii;
6. consideră că investițiile în dezvoltarea și consolidarea capacității în materie de STI nu reprezintă doar un mod de a transforma ideile inovatoare în produse și servicii care pot fi comercializate, ci reprezintă, de asemenea, o modalitate necesară de a răspunde diverselor probleme și provocări cu care se confruntă umanitatea în prezent;
7. insistă asupra faptului că inovația trebuie să fie un element esențial al politicilor publice în domenii cum ar fi mediul, apa, energia, transportul, telecomunicațiile, sănătatea și educația; subliniază necesitatea promovării, difuzării și absorbției orizontale a inovației în sectorul public, în firmele private și, în special, în IMM-uri;
8. solicită Comisiei să mobilizeze resursele Cadrului strategic comun pentru cercetare și inovare în UE pentru a garanta implementarea durabilă a infrastructurilor de cercetare în domeniul științelor medicale și biologice ca serviciu public de cercetare și dezvoltare, astfel încât să se asigure sporirea calității vieții cetățenilor, aceasta fiind o modalitate de a progresa în direcția unei societăți bazate pe cunoaștere, capabilă să facă față provocărilor sociale din Europa;
9. consideră că punerea unui accent mai puternic pe politica în materie de inovație reprezintă o șansă de modernizare și consolidare a serviciilor publice atât în sectoarele existente, cât și în sectoarele emergente, într-o serie amplă de domenii ale vieții economice și sociale, stimulând astfel calitatea și eficiența, crearea de locuri de muncă, combaterea sărăciei și a excluderii sociale, precum și coeziunea economică, socială și teritorială;
10. reamintește că, în anumite domenii, cum ar fi mediul, sănătatea publică și siguranța alimentară, instituțiile publice de cercetare și dezvoltare au o contribuție indispensabilă la elaborarea politicilor publice sectoriale, la evaluarea, reducerea la maxim și gestionarea riscurilor publice, precum și la certificare, standardizare și reglementare, printre alte atribuții esențiale care trebuie recunoscute și protejate;
11. ia act de concluziile Comitetului european pentru inovație din 2009, potrivit cărora criza economică și financiară are efecte disproporționate în diferite țări și regiuni, ceea ce subminează obiectivul convergenței; este preocupat că actuala austeritate bugetară impusă statelor membre ar putea reduce și mai mult investițiile în STI, iar acest lucru ar avea efecte nedorite; este de acord cu faptul că inițiativa „O Uniune a inovării” ar trebui să implice toate statele membre și regiunile și că este esențial să nu se creeze un decalaj în domeniul inovației între țările și regiunile mai inovatoare și cele mai puțin inovatoare;
12. consideră că o mai bună coordonare a eforturilor în domeniul STI nu ar trebui să însemne lipsa sau reducerea investiților în capacitatea științifică a anumitor state membre sau regiuni în detrimentul altora; consideră că, mai degrabă, ar trebui să implice investiții în dezvoltarea unei baze STI sigure și solide în diferitele țări și regiuni, care să țină seama de caracteristicile și nivelurile de dezvoltare ale acestora în vederea promovării unor sinergii benefice și a unei cooperări profitabile;
13. subliniază rolul esențial al fondurilor structurale în promovarea investițiilor în STI; consideră că Fondul social european și Fondul european de dezvoltare regională joacă un rol esențial în formarea și calificarea lucrătorilor din sectorul inovației și în finanțarea strategiilor regionale în domeniul inovației, care ar putea avea un impact pozitiv asupra politicii teritoriale, a îmbunătățirii condițiilor de viață, a promovării justiției sociale și a bunăstării și conservării mediului; subliniază necesitatea consolidării politicii de coeziune și a obiectivelor sale, bazându-se, printre alte aspecte, pe inovație în contextul perspectivelor financiare post-2013;
14. subliniază necesitatea de a simplifica accesul la programele UE în vederea unei mai bune coordonări a acestora și în vederea sporirii efectului de levier al acestora asupra investițiilor în sectorul privat; subliniază faptul că Fondul european de dezvoltare regională ar trebui exploatat la maxim în vederea dezvoltării capacităților de cercetare și inovare în cadrul Europei;
15. salută parteneriatele europene în domeniul inovării, care au rolul de a spori și de a coordona investițiile în cercetare și dezvoltare, precum și de a coordona într-o mai mare măsură achizițiile publice în vederea accelerării introducerii de inovații pe piață; subliniază, totuși, că politicile în materie de achiziții publice ar trebui elaborate astfel încât să nu înlocuiască piețele private sau să distorsioneze concurența, ci să le dezvolte, stimulând răspândirea inovării și menținând în același timp piețele deschise spre noi orientări;
16. subliniază faptul că inovarea și R&D ar trebui finanțate în principal prin intermediul capitalului privat; salută măsurile anunțate de Comisie în vederea consolidării pieței pentru capitalul de risc;
17. salută propunerea Comisiei de a dezvolta instrumente financiare în vederea generării unei creșteri majore a investițiilor private în cercetare și inovare până în 2014; salută colaborarea propusă cu Banca Europeană de Investiții, cu intermediari financiari naționali și cu investitori privați în vederea elaborării de propuneri privind abordarea lacunelor grave ale pieței, inclusiv în ceea ce privește capitalul de risc pentru întreprinderile cu creștere rapidă, finanțarea cu partajarea riscurilor pentru investițiile în proiectele de cercetare și dezvoltare și împrumuturile pentru IMM-urile cu creștere rapidă;
18. subliniază necesitatea de a elimina obstacolele din calea întreprinderilor inovatoare și dinamice, de exemplu, facilitând accesul mai bun la capitalul de risc timpuriu, îndeosebi pentru IMM-uri; recunoaște că o piață internă funcțională reprezintă cel mai mare sprijin în vederea inovării europene;
19. subliniază faptul că existența unor sisteme STI sigure și eficiente nu poate fi separată de existența în toate statele membre a unor sisteme publice de învățământ incluzive și de mare calitate care să promoveze accesul tuturor, fără discriminare, la nivelurile cele mai înalte de educație; sprijină acordarea unei atenții speciale domeniilor științei și ingineriei, mediului și sănătății; subliniază faptul că în unele dintre aceste domenii, în anumite state membre, lipsa sau reducerea investițiilor pe parcursul mai multor ani au provocat un deficit grav de personal specializat, inclusiv tehnicieni și cercetători, și consideră că această tendință trebuie inversată;
20. consideră că progresul cunoașterii și al multiplelor sale aplicații nu exclude necesitatea unei evaluări deschise și participative a implicațiilor etice, sociale și politice ale acestor aplicații; atrage atenția asupra nevoii de a promova și difuza cultura științifică la nivelul publicului în general;
21. consideră că trebuie adoptate măsuri în vederea sprijinirii inițiativelor care vizează promovarea dialogului științific și răspândirea rezultatelor în rândul unui public cât mai vast, pe lângă comunitatea științifică, sporind rolul societății civile în domeniul cercetării;
22. consideră că inovația și dezvoltarea științifică și tehnologică trebuie luate în considerare la elaborarea politicilor în domeniul ajutorului pentru dezvoltare și al cooperării; subliniază faptul că, pe lângă simpla exportare a tehnologiei, UE va trebui să dezvolte forme de cooperare veritabile, care să promoveze luarea în considerare a cunoștințelor locale, accesul la autonomie al țărilor în curs de dezvoltare și elaborarea de soluții la problemele specifice ale acestora;
23. subliniază faptul că o abordare coordonată la nivel european poate fi rezonabilă în cazul în care existența unor economii de scară și a unei valori adăugate a UE poate fi verificată prin intermediul unei evaluări de impact; subliniază necesitatea unei coordonări mai clare și mai eficiente între statele membre și politicile UE în vederea evitării, în cazul proceselor de cercetare și dezvoltare, a unor dublări și suprapuneri costisitoare a activităților și, prin urmare, sprijină măsuri în vederea îndepărtării obstacolelor care stau în calea mobilității și activități de cercetare transfrontaliere;
24. subliniază nevoia de dezvoltare a unor indicatori de monitorizare a progresului în domeniul politicii inovării, care să permită o evaluare a performanței măsurilor politice în vigoare, pe modelul Tabloului de bord privind Uniunea cercetării și dezvoltării; salută propunerea privind monitorizarea progresului inovării în statele membre în cadrul „Semestrului european”;
25. consideră că absența unui brevet al UE reprezintă o „taxă pe inovare”, creând obstacole în calea tinerilor inovatori dinamici care caută parteneri în vederea dezvoltării, finanțării, producerii și vânzării inovațiilor lor; subliniază faptul că un singur sistem de brevetare al UE ar permite atât accelerarea procedurilor de solicitare a unui brevet de către întreprinderile cu idei inovatoare și reducerea costului acestor proceduri, cât și soluționarea litigiilor, permițând Europei să concureze cu adevărat pe piața globală; prin urmare, încurajează o cooperare sporită în acest domeniu și îndeamnă toate statele membre să se alăture acestor eforturi;
26. subliniază faptul că standardele de interoperabilitate pot contribui în mod pozitiv la creștere și concurență, îndeosebi atunci când acestea sunt adoptate de piață și nu sunt impuse de sus în jos; prin urmare, consideră că o reglementare inteligentă sub formă de standarde poate constitui un motor-cheie al inovării, dacă normele și standardele sunt proporționale, rezistente în timp și neutre din punct de vedere tehnologic, și dacă acestea sunt elaborate într-un mod care stimulează inovarea;
27. subliniază faptul că în anumite sectoare, precum sectorul medical, rezultatele cercetării au fost orientate spre inovare ori de câte ori acest lucru a fost posibil din punct de vedere științific și, prin urmare, consideră că pesimismul Comisiei cu privire la inovare este, în multe cazuri, nejustificat;
28. având în vedere faptul că inovarea este de obicei strâns legată de piață și că se dezvoltă prin canale informale, consideră că UE ar trebui să își îmbunătățească metodele de evaluare, având în vedere că nu se pot folosi aceleași criterii în toate domeniile de cercetare;
29. regretă că protocoalele de inovare sunt supuse unor procese de aprobare birocratice lungi care încetinesc inovarea, limitează competitivitatea pieței UE și îngreunează progresul cunoașterii științifice în cadrul comunității medicale, privând pacienții de eventualele beneficii;
30. solicită Comisiei și statelor membre să definească și să pună în aplicare cadre politice în vederea stimulării accesului rapid al utilizatorilor la inovările valoroase din cadrul UE, garantând capacitatea reală a noilor inovări de a ajunge la potențiali utilizatori finali în intervale de timp rezonabile;
31. subliniază importanța de a acorda prioritate, în cadrul dialogului cu cercetătorii, revizuirii Directivei privind studiile clinice în vederea garantării unui cadru de reglementare îmbunătățit pentru dezvoltarea de produse medicinale și pentru compararea tratamentelor alternative cu produse medicinale în cadrul cercetărilor clinice (conform concluziilor Consiliului privind inovarea și solidaritatea în domeniul produselor farmaceutice, adoptate la Bruxelles, la 6 decembrie 2010);
32. subliniază importanța majoră a utilizării noilor cunoștințe în vederea creării de modalități noi și mai bune de a preveni, descoperi și trata cancerul și în vederea promovării de mecanisme rapide pentru a pune aceste descoperiri la dispoziția pacienților;
33. îndeamnă Comisia să respecte recomandarea făcută în evaluarea intermediară a celui de-Al șaptelea program-cadru (grupul de experți), conform căreia un moratoriu privind noile instrumente ar trebui luat în considerare până când instrumentele prezente sunt dezvoltate suficient și evaluate corespunzător, și ar trebui avut grijă să se evite proliferarea dezordonată a instrumentelor;
34. solicită Comisiei să prezinte Parlamentului European o evaluare externă privind instrumentele de inovare create în cadrul celui de-Al șaptelea program-cadru - platforme, inițiative tehnologice europene comune - evaluare care ar trebui să includă activități, cereri de ofertă, proiecte de inovare și rezultate (dacă există), precum și contribuția economică a fondurilor publice și private;
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
16.3.2011
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
47
8
Membri titulari prezen ț i la votul final
János Áder, Elena Oana Antonescu, Kriton Arsenis, Pilar Ayuso, Sandrine Bélier, Sergio Berlato, Martin Callanan, Nessa Childers, Chris Davies, Bairbre de Brún, Bas Eickhout, Edite Estrela, Elisabetta Gardini, Julie Girling, Satu Hassi, Jolanta Emilia Hibner, Dan Jørgensen, Karin Kadenbach, Christa Klaß, Jo Leinen, Corinne Lepage, Peter Liese, Linda McAvan, Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Gilles Pargneaux, Antonyia Parvanova, Andres Perello Rodriguez, Sirpa Pietikäinen, Pavel Poc, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Anna Rosbach, Oreste Rossi, Daciana Octavia Sârbu, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Theodoros Skylakakis, Bogusław Sonik, Salvatore Tatarella, Åsa Westlund, Glenis Willmott, Sabine Wils, Marina Yannakoudakis
Membri suplean ț i prezen ț i la votul final
João Ferreira, Christofer Fjellner, Jutta Haug, Miroslav Mikolášik, Bill Newton Dunn, Bart Staes, Eleni Theocharous, Marita Ulvskog, Anna Záborská
23.3.2011
AVIZ al Comisiei pentru pi AŢ a internă Ş i prote CŢ ia consumatorilor
destinat Comisiei pentru industrie, cercetare și energie
referitor la inițiativa „O Uniune a inovării”: transformarea Europei pentru o lume post-criză
( 2010/2245(INI) )
Raportor pentru aviz: Kyriacos Triantaphyllides
SUGESTII
Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor recomandă Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
1. subliniază faptul că piața internă europeană contribuie într-o manieră pozitivă la inovare și că progresul în direcția unei Uniuni a inovării, sprijinit de inițiative coordonate ale Comisiei și de un angajament ferm din partea statelor membre, va crea noi oportunități pentru întreprinderi, îndeosebi pentru IMM-urile inovatoare, și, de asemenea, va sprijini puternic crearea de locuri de muncă și coeziunea socială, va genera o nouă creștere economică durabilă și, în același timp, va satisface necesitățile sociale ale cetățenilor și consumatorilor din UE; salută abordarea strategică cuprinzătoare a Comisiei, care îmbină instrumentele bazate pe cerere și pe ofertă cu instrumente orizontale și sectoriale și îndeamnă Comisia să participe la un dialog deschis cu părțile interesate relevante;
2. subliniază necesitatea de a consolida, a stimula și a garanta finanțarea cercetării, dezvoltării și inovării în UE; subliniază, în special necesitatea ca IMM-urile și microîntreprinderile să aibă acces la finanțare în condiții rezonabile prin extinderea posibilității de a participa la diferite proiecte inovatoare; subliniază necesitatea eliminării obstacolelor care stau în calea funcționării la nivel transfrontalier a fondurilor de capital de risc și a facilitării listării la bursa de valori a întreprinderilor inovatoare; solicită Comisiei să ia măsurile necesare pentru a îmbunătăți funcționarea programelor de finanțare ale UE, recompensând întreprinderile care promovează proiecte inovatoare și simplificând procedurilor administrative complexe; își exprimă regretul, în special în privința lipsei de fonduri pentru instrumente esențiale de cercetare, inovare și dezvoltare deja adoptate, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice (Planul SET) și programul PCI (Programul-cadru pentru competitivitate și inovare); îndeamnă Comisia să faciliteze accesul IMM-urilor și al microîntreprinderilor care adoptă abordări inovatoare;
3. sprijină ferm realizarea unui plan de acțiune în materie de inovare ecologică axat pe IMM-uri și microîntreprinderi din zonele urbane, precum și din cele rurale; subliniază faptul că inovarea tehnologică ecologică oferă oportunitatea de a accelera trecerea către o economie durabilă și că niște standarde ridicate sociale, de mediu și privind protecția consumatorilor vor încuraja întreprinderile, precum și sectorul public să dezvolte soluții inovatoare privind furnizarea de servicii publice; îndeamnă Comisia să țină seama de considerațiile menționate mai sus la elaborarea versiunii finale a Actului privind piața unică;
4. subliniază importanța accelerării simplificării a procedurilor administrative de solicitare a sprijinului în cadrul programelor de cercetare și de inovare ale UE pentru a extinde posibilitatea participării întreprinderilor la proiectele finanțate de UE; constată că niște proceduri simplificate vor consolida capacitatea IMM-urilor cu privire la elaborarea de proiecte și redactarea de propuneri, vor garanta utilizarea efectivă și eficientă a finanțării publice și vor evita risipirea resurselor pentru norme complexe, sarcini administrative și controale exagerate;
5. subliniază rolul standardizării în dezvoltarea produselor inovatoare; consideră că inițiativa promisă de Comisie privind accelerarea și modernizarea adoptării de standarde europene, îndeosebi modificările necesare pentru dinamica specială a sectorului TIC și accesul sporit al IMM-urilor la standarde, vor promova inovarea, facilitând accesul IMM-urilor la noi piețe;
6. subliniază importanța unor surse alternative de finanțare pentru întreprinderile inovatoare implicate în cercetare și dezvoltare, îndeosebi în vederea finanțării de proiecte care vizează să aducă pe piață rezultatele cercetării și ale dezvoltării în colaborare cu universități și centre academice; sprijină îndeosebi crearea de instrumente de capital de risc la nivelul întregii Europe, reunind investițiile publice și cele private, în vederea creării unui mediu de finanțare mai eficient pentru IMM-urile inovatoare și care înregistrează o creștere mare și încurajează Comisia să colaboreze cu organisme specializate ale BEI, ale FEI și ale statelor membre în vederea continuării acestor eforturi prioritare;
7. solicită Comisiei să sprijine eforturile sectorului public de a adopta metode inovatoare și să lanseze noul program de cercetare privind inovarea în sectorul public, de exemplu în domeniile e-guvernării, e-sănătății și licitațiilor online, și, de asemenea, să difuzeze cele mai bune practici în materie de administrație publică care vor reduce birocrația și vor adopta politicile care pun cetățeanul în centrul atenției; subliniază importanța sectorului public pentru consolidarea încrederii publice în piața digitală internă;
8. invită Comisia, statele membre și autoritățile locale și regionale să încurajeze practica achizițiilor online și, îndeosebi a introducerii achizițiilor înainte de comercializare, inclusiv a achizițiilor comune și electronice, acordând totodată o atenție sporită respectării normelor de protecție a datelor, ca parte integrantă a strategiei de inovare a UE; în special, invită Comisia să clarifice și să simplifice normele aplicabile în cadrul revizuirii generale a cadrului juridic privind achizițiile publice și să permită autorităților contractante să utilizeze într-un mod mai transparent procedura achizițiilor înainte de comercializare; solicită, de asemenea, Comisiei și statelor membre să încurajeze includerea transparentă a unor veritabile criterii, bine specificate, în domeniul social, ecologic, al inovărilor și al comerțului echitabil în sectorul achizițiilor publice fără a submina angajamentul activ al IMM-urilor în procesul elaborării de soluții noi și inovatoare și al respectării regulilor aplicabile în materie de concurență;
9. îndeamnă Comisia să prezinte propuneri legislative necesare în vederea creării, până în 2015, a unei piețe digitale unice pe deplin funcționale, întrucât acest fapt ar îmbunătăți în mod semnificativ condițiile cadru pentru inovare; subliniază faptul că inițiativele trebuie să fie ambițioase îndeosebi în domenii fundamentale, cum ar fi drepturile de autor, comerțul electronic, inclusiv politica privind protecția consumatorilor în materie de comerț electronic, și utilizarea informațiilor din sectorul public;
10. susține în mod ferm Programul UE de cercetare și inovare pentru întreprinderile mici (SBIR) al Comisiei în vederea identificării provocărilor tehnologice cu care se confruntă sectorul public și a finanțării de proiecte de cercetare și dezvoltare cu scopul de a elabora noi soluții atât pentru problemele mai vechi, cât și pentru problemele emergente, și solicită Comisiei să acorde prioritate maximă acestei chestiuni;
11. invită Comisia și statele membre să plaseze realizarea pieței unice, inclusiv măsurile de promovare a unei piețe digitale unice, în centrul politicii inovării, întrucât acest fapt va reduce prețurile și va îmbunătăți calitatea pentru consumatori, va sprijini dezvoltarea de produse inovatoare, va stimula crearea de locuri de muncă în UE și va genera noi oportunități de creștere în cadrul piețelor de vârf;
12. salută intenția Comisiei de a îmbunătăți condițiile cadru în vederea susținerii întreprinderilor care inovează, îndeosebi cu privire la drepturile de proprietate intelectuală și la dezvoltarea brevetului UE;
13. sprijină dorința Comisiei de a da un suflu nou aspectului neglijat referitor la proprietatea intelectuală; consideră că o modalitate de îndeplinire a acestui obiectiv ar putea fi crearea unui fond european pentru brevete, care ar crea grupări de brevete printr-un sistem de licențe în beneficiul întreprinderilor europene, îndeosebi al IMM-urilor inovatoare;
14. subliniază importanța unui brevet comunitar care să funcționeze bine în vederea realizării unei piețe unice pentru cercetare și inovare;
15. solicită statelor membre să își modernizeze sistemele de educație, în special în domeniul științific; încurajează sporirea consultării și încheierea de parteneriate mai strânse între întreprinderi și universități în vederea garantării faptului că aptitudinile dobândite pe parcursul studiilor corespund într-o măsură cât mai mare cerințelor diferitelor sectoare ale economiei; subliniază faptul că este important ca instituțiile europene de învățământ superior să devină mai atractive pentru cercetători și, în acest scop, sprijină asigurarea unui caracter permanent sistemului de burse europene „Marie Curie”, întrucât acesta joacă un rol fundamental în vederea încurajării mobilității cercetătorilor în cadrul Uniunii Europene;
16. regretă faptul că persoanele care dețin o diplomă universitară încă se mai confruntă cu obstacole privind libera circulație a lucrătorilor, precum probleme referitoare la transferarea pensiilor; subliniază necesitatea dezvoltării unui sistem care să încurajeze în mod activ mobilitatea cercetătorilor și a oamenilor de știință între universitățile europene și centrele academice; subliniază faptul că un astfel de sistem ar stimula schimbul de cunoștințe și ar contribui într-o mare măsură la inovare și la crearea unei economii europene bazate pe cunoaștere;
17. consideră că inovarea și creativitatea sunt esențiale în vederea redresării economice a Uniunii și că nu ar trebui subestimată importanța transformării descoperirilor tehnologice și științifice ale Uniunii în noi bunuri și servicii;
18. reamintește că obiectivul alocării a 3% din PIB pentru C&D este compus dintr-o contribuție de 2% a sectorului privat și de 1% din cheltuieli publice; observă că există în continuare deficiențe notabile în domeniul cheltuielilor pentru cercetare în sectorul privat, care pot fi remediate doar prin adaptarea cadrului de reglementare pentru întreprinderi, inclusiv IMM-uri; sprijină, îndeosebi, activitatea Comisiei privind dezvoltarea unui nou indicator de referință pe baza performanțelor reale referitoare la inovare, întrucât acesta ar fi mult mai relevant decât evaluarea performanței pe baza obiectivelor cantitative;
19. insistă cu privire la importanța de a crea, până în 2014, un Spațiu european de cercetare care să funcționeze cât mai bine, prin stabilirea unei structuri de guvernare globale, prin alinierea progresivă a programelor naționale, prin raționalizarea normelor de gestionare și prin consolidarea mobilității transfrontaliere a cercetătorilor.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
22.3.2011
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
36
Membri titulari prezen ț i la votul final
Pablo Arias Echeverría, Adam Bielan, Cristian Silviu Bușoi, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Jürgen Creutzmann, Christian Engström, Evelyne Gebhardt, Iliana Ivanova, Philippe Juvin, Sandra Kalniete, Eija-Riitta Korhola, Edvard Kožušník, Toine Manders, Gianni Pittella, Mitro Repo, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Matteo Salvini, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Catherine Stihler, Kyriacos Triantaphyllides, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Membri suplean ț i prezen ț i la votul final
Damien Abad, Simon Busuttil, Cornelis de Jong, Ashley Fox, Constance Le Grip, Pier Antonio Panzeri, Antonyia Parvanova, Sylvana Rapti, Amalia Sartori
Membri suplean ț i (articolul 187 alineatul (2)) prezen ț i la votul final
Michael Gahler
23.3.2011
AVIZ al Comisiei pentru dezvoltare regională
destinat Comisiei pentru industrie, cercetare și energie
referitor la o Uniune a inovării: transformarea Europei pentru o lume post-criză
( 2010/2245(INI) )
Raportoare pentru aviz: Danuta Maria Hübner
SUGESTII
Comisia pentru dezvoltare regională recomandă Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
1. subliniază că inovarea poate fi abordată în cel mai eficient mod la nivel regional, deoarece proximitatea fizică stimulează parteneriatele între actori, cum ar fi universitățile, organizațiile de cercetare, întreprinderile mari, IMM-urile și autoritățile regionale și locale, în special în cadrul grupurilor; ia act de faptul că industriile tehnologice cele mai dinamice nu se află neapărat în capitale sau lângă acestea, ci în apropierea celor mai inovatoare universități;
2. subliniază faptul că intervențiile care vizează inovarea ar trebui să facă parte din strategii inteligente de specializare regională; constată că strategiile inteligente de specializare pot asigura o utilizare mai eficientă și mai eficace a fondurilor publice și pot spori investițiile private la nivel regional;
3. invită fiecare regiune să investească în inovare și să își adapteze strategia de inovare pentru a-și spori eficiența, precum și să își actualizeze capitalul uman și să sporească voința și capacitatea întreprinderilor de a inova și de a fi competitive la nivel internațional;
4. subliniază faptul că persoanele cu putere de decizie la nivel regional trebuie să fie pe deplin conștiente de potențialul de creștere economică oferit de activitățile de cercetare și inovare în toate regiunile, întrucât majoritatea inovațiilor au la bază aspecte practice (inovații bazate pe cerere și utilizator) și sunt finanțate în cea mai mare parte de FEDR; ia act, prin urmare, de faptul că, în măsura în care activitățile de inovare nu necesită în mod obligatoriu sau în principal existența unor instituții de învățământ superior, chiar și regiunile fără universități și centre de cercetare ar trebui să-și poată dezvolta propriile capacități de inovare și să obțină beneficii maxime de pe urma resurselor și activelor regionale și locale în ceea ce privește potențialul de inovare;
5. atrage atenția asupra faptului că promovarea inovării la nivel regional poate contribui la reducerea disparităților regionale; încurajează, cu toate acestea, diferitele niveluri de responsabilitate (regional, național și UE) să își coordoneze eforturile într-un mod mai eficient, în cadrul planificării la nivel european a activităților în domeniul C&D;
6. subliniază faptul că inovarea – atât în domeniul elaborării politicilor, cât și în cel al activităților întreprinderilor și ale centrelor de cercetare – este de o importanță fundamentală în concretizarea politicii UE de coeziune teritorială și că, prin însăși natura sa, aceasta poate aduce o contribuție decisivă la realizarea obiectivelor de coeziune și la depășirea barierelor care stau în calea acesteia în zone cu caracteristici geografice și demografice specifice;
7. invită statele membre să consolideze competențele tinerilor europeni în domeniul afacerilor, prin adoptarea de planuri naționale speciale pentru a integra inovarea în toate sectoarele educaționale și la toate nivelurile; subliniază faptul că cel mai bun mijloc de punere în aplicare a acestor planuri și de stimulare a inovației în Europa este cooperarea strânsă între sectorul public și cel privat;
8. consideră că, întrucât inovarea este un concept complex, eforturile în materie de inovații non-tehnologice trebuie consolidate și că, în acest context, ar trebui diseminate cele mai bune practici în ceea ce privește astfel de inovații, iar normele și condițiile care reglementează accesul la finanțare UE ar trebui precizate pe baza unei abordări deschise și atotcuprinzătoare;
9. atrage atenția asupra contribuției aduse de diversitatea culturală la inovație; consideră, în această privință, că acțiunile pentru protejarea și promovarea diversității culturale regionale ar trebui să joace un rol proeminent în politica de inovare;
10. subliniază faptul că, pentru a consolida potențialul de inovare al regiunilor Europei, ar trebui puse în aplicare coordonarea și sinergia între politicile de coeziune, cercetare și inovare și diferitele instrumentele ale acestora la nivel regional, național și UE în vederea asigurării eficienței acestora; subliniază, în acest context, necesitatea identificării instrumentelor pentru eliminarea obstacolelor în calea unor astfel de sinergii, pentru înlăturarea barierelor între programe și pentru explorarea posibilităților de a continua simplificarea, în special prin armonizarea normelor privind punerea în aplicare a instrumentelor prevăzute de aceste politici, auditarea lor și eligibilitatea cheltuielilor; consideră că este necesară continuarea simplificării procedurilor de utilizare a fondurilor UE în vederea asigurării flexibilității acestora și a reducerii birocrației pentru cercetători și inovatori, astfel încât aceștia să poată dedica mai mult timp muncii lor;
11. subliniază rolul esențial pe care îl au regiunile în elaborarea politicilor menite să stimuleze inovarea la nivel național; totuși atrage atenția asupra faptului că în multe state bugetele regionale și locale sunt insuficiente, iar bugetele naționale alocate pentru inovare sunt modeste;
12. subliniază necesitatea de a descoperi inovatorii inactivi, în special în rândul IMM-urilor; subliniază rolul important al organizațiilor intermediare de a descoperi inovatorii inactivi, de a oferi stimulente, de a oferi consiliere și de a sprijini inovarea; consideră că aceste organizații ar trebui consolidate și că, pentru acestea, ar trebui elaborat un program destinat îmbunătățirii activităților de formare, a competențelor și a cunoștințelor de specialitate și, pe viitor, importanța modelelor de formare profesională cu scop dublu pentru două profesii ar trebui să crească;
13. subliniază importanța capitalului uman în inovare; atrage atenția, în această privință, asupra rolului jucat de FSE în domeniul învățării de-a lungul vieții pentru lucrători;
14. consideră că o abordare a guvernării funcționale pe mai multe niveluri este o condiție prealabilă pentru a stabili și a pune în aplicare cu succes obiectivele politicii de inovare; în această privință, subliniază faptul că politica regională dispune de o metodologie consolidată în ceea ce privește abordarea integrată și oferă un sistem de guvernanță bine elaborat, capabil să mobilizeze investiții locale;
15. consideră că o bună integrare a dimensiunilor inovării trebuie să se reflecte în toate programele de finanțare europene, inclusiv în Fondul de coeziune, asigurându-se astfel o finanțare substanțială, care să răspundă necesităților tuturor actorilor implicați în inovare;
16. subliniază necesitatea de a consolida legăturile dintre instrumentele bugetare ale UE și finanțarea BEI; recunoaște potențialul efect de levier al investițiilor pentru aceste surse de finanțare și solicită consolidarea lor, în special în ceea ce privește Jeremie și Jessica; subliniază necesitatea dezvoltării de instrumente de finanțare adaptate la circumstanțele și necesitățile specifice a celor mai mici întreprinderi, precum și a simplificării considerabile procedurilor pentru a obține acces la finanțare;
17. invită Comisia să ia în considerare programele multifond pentru statele membre și regiunile care doresc să le utilizeze; consideră că acest lucru ar contribui la funcționarea mai integrată și mai flexibilă și ar spori eficacitatea interacțiunii între diferitele fonduri (fondurile structurale și Programele-cadru pentru cercetare și dezvoltare);
18. subliniază importanța diferențierii între inovare și cercetare; subliniază faptul că inovarea este un proces socioeconomic transversal complex, care implică eforturi în vederea creșterii cheltuielilor pentru C&D și sprijinirea IMM-urilor și a activităților de înaltă tehnologie și se concentrează asupra dezvoltării de sisteme integrate bazate pe caracteristicile și specificitățile diferitelor teritorii;
19. consideră că este necesar ca politica de inovare să fie legată de politicile în materie de educație, formare și piață a forței de muncă; sprijină eforturile de mobilizare a cetățenilor și a lucrătorilor pentru susținerea proceselor de schimbare, prin elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor politice incluzive pentru inovare, în vederea accelerării dezvoltării de produse și servicii inovatoare, creând, astfel, condiții favorabile pentru creșterea nivelului de ocupare a forței de muncă și intensificarea creșterii economice;
20. salută propunerea de a lansa parteneriate europene pentru inovare, ca instrument de apropiere a părților interesate, indiferent de domeniul de politică, sector sau granițe, pentru a accelera inovațiile în vederea abordării schimbărilor majore de la nivelul societății; ia act de faptul că parteneriatele și instrumentele de politică regională care abordează aceste provocări, în special cu referire la grupările europene de cooperare teritorială, ar trebui armonizate într-o mai mare măsură și să fie cu adevărat accesibile diverselor regiuni și consideră că parteneriatele ar trebui să folosească experiența obținută în urma inițiativelor naționale și regionale asemănătoare existente; solicită, în acest scop, o cooperare mai strânsă între regiuni, în special prin programe care implică schimburi, inițiative de formare și schimbul de bune practici; solicită o îmbunătățire a accesului IMM-urilor la asistența pentru cercetare și inovare;
21. consideră că ar trebui acordată prioritate încurajării dezvoltării unei culturi a inovării la nivel regional, atât în rândul antreprenorilor, al tinerilor care urmează o formare profesională și al lucrătorilor, cât și al partenerilor care au influență asupra activităților din mediul de afaceri, precum factorii de decizie publici regionali, centrele de cercetare, grupurile de întreprinderi și organele de finanțare, care, în multe cazuri, nu sunt suficient de conștienți de capacitatea de inovare a întreprinderilor din regiunile lor, în special a IMM-urilor (inclusiv micro-întreprinderile și întreprinderile meșteșugărești);
22. subliniază că ar trebui mobilizat întregul potențial de inovare al regiunilor UE pentru a realiza obiectivele Europa 2020 referitoare la creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și evidențiază faptul că viitoarea politică regională trebuie să acorde acestui aspect maximă prioritate; consideră că aceste priorități sunt aplicabile tuturor obiectivelor politicii regionale și subliniază necesitatea garantării competitivității Europei prin standarde mondiale; solicită implicarea sectorului industrial în inovarea de natură ecologică, având în vedere faptul că antreprenorii joacă un rol foarte important în răspândirea pe scară mai largă a inovațiilor ecologice la nivel regional; observă, în acest sens, că informarea antreprenorilor, prin prezentarea noilor oportunități de afaceri, va fi crucială pentru succesul unei strategii menite să dezvolte industrii durabile și economii bazate pe utilizarea eficientă a resurselor.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
22.3.2011
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
41
1
4
Membri titulari prezen ț i la votul final
François Alfonsi, Luís Paulo Alves, Charalampos Angourakis, Sophie Auconie, Victor Boștinaru, Zuzana Brzobohatá, Francesco De Angelis, Tamás Deutsch, Rosa Estaràs Ferragut, Danuta Maria Hübner, Juozas Imbrasas, María Irigoyen Pérez, Seán Kelly, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Petru Constantin Luhan, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska, Ramona Nicole Mănescu, Riikka Manner, Iosif Matula, Erminia Mazzoni, Miroslav Mikolášik, Lambert van Nistelrooij, Franz Obermayr, Jan Olbrycht, Markus Pieper, Tomasz Piotr Poręba, Monika Smolková, Georgios Stavrakakis, Csanád Szegedi, Nuno Teixeira, Michail Tremopoulos, Oldřich Vlasák, Joachim Zeller
Membri suplean ț i prezen ț i la votul final
Andrea Cozzolino, Karima Delli, Jens Geier, Ivars Godmanis, Karin Kadenbach, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid, Vilja Savisaar-Toomast, Elisabeth Schroedter, László Surján
Membri suplean ț i [articolul 187 alineatul (2)] prezen ț i la votul final
Vladko Todorov Panayotov, Britta Reimers, Ivo Strejček
3.3.2011
AVIZ al Comisiei pentru cultură Ş i educ AŢ ie
destinat Comisiei pentru industrie, cercetare și energie
referitor la o Uniune a inovării: transformarea Europei pentru o lume post-criză
( 2010/2245(INI) )
Raportoare pentru aviz: Maria Badia i Cutchet
SUGESTII
Comisia pentru cultură și educație recomandă Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
1. sprijină inițiativa „O Uniune a inovării” ca un pilon esențial al dezvoltării economice, sociale și culturale a UE, în special în ceea ce privește accesul egal, pe bază de incluziune, la educație la toate nivelurile, inclusiv la educația și formarea profesională;
2. încurajează inovarea ca o noțiune cu înțeles larg, care cuprinde întregul proces de la ideea inițială până la produsul final, în special inovarea modelelor și serviciilor antreprenoriale și exploatarea întregului potențial creativ al industriilor, precum și al economiei europene, în formele sale multiple și variate de antreprenoriat (întreprinderi mari, IMM-uri, întreprinderi și organizații din sectorul economiei sociale) și de instituții de învățământ;
3. recunoaște importanța industriilor culturale și creative în contextul inovării, având în vedere că studiile dovedesc că întreprinderile care recurg într-o măsură proporțional mai mare la serviciile industriilor culturale și creative au o performanță semnificativ mai bună în materie de inovare;
4. salută sprijinul Comisiei pentru o inovare deschisă și colaborativă care va genera beneficii economice și sociale pe termen lung; aprobă, în acest sens, angajamentul Comisiei în ceea ce privește difuzarea, transferul și valorizarea rezultatelor cercetării, în special accesul liber la publicațiile și datele puse la dispoziție de cercetarea finanțată din fonduri publice; încurajează Comisia să găsească mijloacele necesare pentru îndeplinirea acestor obiective și subliniază rolul pe care Europeana îl poate juca în acest domeniu;
5. aprobă poziția Comisiei, subliniind importanța accelerării răspândirii serviciilor de internet de mare viteză, pentru a consolida capacitatea de participare și de contribuție a cetățenilor europeni la inovație, astfel încât toți actorii și toate regiunile să fie asociate la ciclul inovării;
6. insistă asupra necesității de a transforma Europa într-un spațiu al excelenței academice, caracterizat prin creșterea mobilității, a diversității și a investițiilor în scopul cercetării, inclusiv al cercetării fundamentale, în vederea realizării unui Spațiu european de cercetare și a maximizării sinergiilor asociate potențialului de inovare al Europei, precum și în vederea minimizării duplicării eforturilor în domeniul cercetării;
7. reamintește importanța dobândirii unei baze de competențe elementare și a unui bun nivel de cultură generală pentru o mai bună adaptare la mediul profesional; subliniază că, în acest context, învățarea limbilor străine este deosebit de importantă;
8. regretă reducerile bugetare din domeniul cercetării și educației efectuate în mai multe state membre și reamintește importanța unor dotări publice suficiente în aceste domenii;
9. solicită statelor membre să creeze grupări de întreprinderi și condiții în care inovarea să fie accelerată și să sprijine dezvoltarea unui parteneriat mai puternic între instituțiile de învățământ și mediul de afaceri, atât la nivel național, cât și internațional, ținând seama, în același timp, și de nevoile întreprinderilor la elaborarea programelor de învățământ;
10. solicită eforturi coordonate la toate nivelurile de guvernare - local, regional, național și european, cu participarea tuturor părților interesate - în vederea implementării unei „Uniuni a inovării”, care să țină seama de dimensiunea educațională și culturală a inovării;
11. consideră că elaborarea unor programe care să vizeze promovarea culturii științifice și tehnologice este indispensabilă în special în cadrul promovării inovației în toate domeniile;
12. consideră că o reformă a drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) este necesară pentru a permite transferul de cunoștințe și de know-how tehnologic și pentru a crea condiții echitabile de colaborare, în special în domeniul științific, atât în cadrul UE, cât și cu țările terțe;
13. consideră că principiul neutralității rețelei și standardele deschise reprezintă forța motrice a inovării;
14. subliniază importanța inovării sociale în ceea ce privește satisfacerea nevoilor sociale de toate tipurile și îmbunătățirea condițiilor de lucru, pentru a favoriza sănătatea și accesul la educație și cunoaștere, la cultură, precum și la servicii sanitare și sociale;
15. subliniază rolul pe care îl joacă sectorul economiei sociale (cooperative, societăți de ajutor reciproc, asociații și fundații) în ceea ce privește inovarea socială, elaborând și punând în aplicare mijloace pentru satisfacerea nevoilor care nu sunt luate în considerare de piață și de formele convenționale de antreprenoriat;
16. subliniază rolul pe care îl joacă economia socială în inovarea managerială, care vizează obținerea unei participări depline a tuturor angajaților la procesul decizional din cadrul întreprinderilor și la procesul de gestionare a acestora;
17. reamintește că învățământul superior este spațiul cel mai important pentru dezvoltarea ideilor inovatoare și subliniază, prin urmare, că este important ca programele de studii din învățământul superior să țină seama de nevoile actuale ale societății și economiei;
18. salută atenția deosebită acordată de Comisie unei reprezentări echilibrate a femeilor și bărbaților în cadrul filierelor științifice și invită Comisia să facă recomandări concrete pentru ca obiectivul unei egalități reale să fie atins cât mai curând;
19. subliniază rolul important al cercetării și inovării, în special în domeniul științelor sociale, pentru lupta împotriva sărăciei și a excluderii sociale, de exemplu prin includerea persoanelor în vârstă în acest domeniu de activitate, și se bucură de inițiative precum „Știința împotriva sărăciei” („Science against Poverty”) și desemnarea anului 2012 ca An european al îmbătrânirii active; recunoaște importanța transformării eforturilor de cercetare în aplicații, produse și servicii concrete;
20. subliniază rolul potențialului inovator al țărilor care nu sunt membre ale UE, dar care cooperează cu aceasta în cadrul Parteneriatului estic, și solicită includerea acestor țări în inițiativa „O Uniune a inovării”;
21. evidențiază faptul că una dintre modalitățile de punere în aplicare a obiectivelor inițiativei „O Uniunea a inovării” este armonizarea politicilor din domeniul protecției drepturilor de proprietate intelectuală și crearea unui brevet european.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
3.3.2011
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
21
Membri titulari prezen ț i la votul final
Maria Badia i Cutchet, Piotr Borys, Silvia Costa, Mary Honeyball, Petra Kammerevert, Morten Løkkegaard, Marek Henryk Migalski, Doris Pack, Chrysoula Paliadeli, Marietje Schaake, Timo Soini, Emil Stoyanov, Helga Trüpel, Marie-Christine Vergiat, Milan Zver
Membri suplean ț i prezen ț i la votul final
Ivo Belet, Iosif Matula, Georgios Papanikolaou, Hella Ranner, Mitro Repo, Joanna Katarzyna Skrzydlewska
23.3.2011
AVIZ al Comisiei pentru afaceri juridice
destinat Comisiei pentru industrie, cercetare și energie
O Uniune a inovării: transformarea Europei pentru o lume post-criză
( 2010/2245(INI) )
Raportoare pentru aviz: Cecilia Wikström
SUGESTII
Comisia pentru afaceri juridice recomandă Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, competentă în fond, introducerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
A. întrucât Europa are nevoie de un sistem de protecție a drepturilor de proprietate intelectuală modern, accesibil și funcțional pentru a promova inovarea și a ne consolida competitivitatea;
B. întrucât sistemul de protecție a drepturilor de proprietate intelectuală reprezintă o condiție majoră pentru cercetarea, dezvoltarea și inovarea bazate intensiv pe capital,
C. întrucât cea mai bună ocazie de a consolida inovarea în Europa în ceea ce privește drepturile de proprietate intelectuală este crearea unui brevet european;
D. întrucât un sistem modern de mărci comerciale al Uniunii este esențial pentru protejarea valorilor pe care le reprezintă investițiile făcute de companiile europene în concepere, creație și inovare,
1. având în vedere incapacitatea Consiliului de a ajunge la o decizie unanimă cu privire la dispozițiile referitoare la traducere pentru brevetele UE, salută decizia Consiliului de a autoriza, în urma solicitării venite din partea mai multor state membre, consolidarea cooperării în domeniul creării unei protecții unitare a brevetelor, care să permită statelor membre participante să adopte un brevet valabil în toate țările participante; invită toate statele membre să se alăture cooperării consolidate; încurajează adoptarea și punerea în aplicare cât mai prompte ale acesteia pentru a sprijini inovarea și pentru a consolida competitivitatea europeană la nivel mondial;
2. îndeamnă Comisia să se asigure că IMM-urile pot utiliza în mod eficient drepturile de proprietate intelectuală și industrială;
3. salută propunerile Comisiei de dezvoltare a unei piețe europene a cunoașterii pentru brevete și licențe până la sfârșitul lui 2011;
4. observă că fragmentarea pieței în sectoarele cultural și creativ se datorează în parte și diversității culturale și preferințelor lingvistice ale consumatorilor;
5. subliniază că practicile actuale de acordare a licențelor contribuie la fragmentarea pieței interne a UE; ia act de faptul că, deși s-au înregistrat progrese, nu i s-a dat curs în mod satisfăcător cererii consumatorilor de a beneficia de licențe multiteritoriale și multirepertoriale pentru utilizarea transfrontalieră și online;
6. subliniază că procedurile de acordare a licențelor în mod mai eficient și mai puțin costisitor, prin intermediul platformelor tehnologice interoperabile, ar putea garanta o difuzare la scară mai largă a conținuturilor culturale și creative și ar putea oferi redevențe mai mari creatorilor, fiind, în același timp, profitabil pentru intermediari și furnizorii de servicii;
7. reamintește că obiectivul UE este acela de a promova industriile culturale și creative, atât online, cât și offline, și consideră că ar trebui să se urmărească utilizarea la scară largă a licențelor europene, în conformitate cu cerințele pieței și ale consumatorilor, și că, în cazul în care obiectivul nu poate fi atins în scurt timp, ar trebui efectuată o evaluare aprofundată privind legislația necesară pentru a face față tuturor obstacolelor potențiale în calea creării unei piețe europene interne efective, ținându-se seama inclusiv de principiul teritorialității;
8. salută revizuirea de către Comisie a sistemului de mărci comerciale al Uniunii și încurajează Comisia să se asigure că sunt luate măsurile necesare pentru a garanta că mărcile comerciale beneficiază de același nivel de protecție pe internet și în afara acestuia;
9. consideră că Comisia ar trebui să țină cont de problemele specifice întâmpinate de IMM-uri în revendicarea drepturilor de proprietate intelectuală, conform principiului „gândiți mai întâi la scară mică” (Think Small First), statuat prin Legea întreprinderilor mici pentru Europa (Small Business Act for Europe), inter alia prin aplicarea principiului nediscriminării pentru IMM-uri;
10. este de opinie că punerea în aplicare funcțională a drepturilor de proprietate intelectuală stimulează și mai mult companiile să-și dezvolte produse inovatoare și, deci, conduc la creșterea gamei de bunuri și servicii pentru consumatori;
11. îndeamnă Comisia să urmeze recomandarea Grupului de experți pentru evaluarea intermediară a celui de-al șaptelea program-cadru de a lua în considerare un moratoriu privind noile instrumente, până ce instrumentele existente sunt dezvoltate suficient și evaluate corespunzător; de asemenea, ar trebui acordată o atenție sporită evitării unei răspândiri derutante a instrumentelor;
12. consideră că, pentru garantarea succesului noilor instrumente de inovare care vor fi dezvoltate în cadrul Strategiei UE 2020, trebuie aprobate norme clare și specifice privind participarea, care să cuprindă în mod obligatoriu și un procent de întreprinderi mici;
13. solicită Comisiei să prezinte Parlamentului o evaluare externă privind instrumentele pentru inovare elaborate în cadrul celui de-al șaptelea program-cadru, cum ar fi platformele tehnologice și inițiativele tehnologice europene comune (JETI); consideră că evaluarea ar trebui să analizeze activitățile, cererile de oferte, proiectele privind inovarea și rezultatele (dacă există), precum și contribuția economică a fondurilor publice și private;
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
22.3.2011
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
22
Membri titulari prezen ț i la votul final
Raffaele Baldassarre, Luigi Berlinguer, Sebastian Valentin Bodu, Françoise Castex, Marielle Gallo, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Klaus-Heiner Lehne, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Evelyn Regner, Dimitar Stoyanov, Alexandra Thein, Rainer Wieland, Cecilia Wikström, Tadeusz Zwiefka
Membri suplean ț i prezen ț i la votul final
Jan Philipp Albrecht, Luis de Grandes Pascual, Sajjad Karim, Kurt Lechner, Eva Lichtenberger, Angelika Niebler
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
12.4.2011
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
51
Membri titulari prezen ț i la votul final
Jean-Pierre Audy, Zigmantas Balčytis, Bendt Bendtsen, Jan Březina, Reinhard Bütikofer, Maria Da Graça Carvalho, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Christian Ehler, Lena Ek, Ioan Enciu, Adam Gierek, Robert Goebbels, Fiona Hall, Jacky Hénin, Edit Herczog, Romana Jordan Cizelj, Krišjānis Kariņš, Lena Kolarska-Bobińska, Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz, Judith A. Merkies, Jaroslav Paška, Aldo Patriciello, Anni Podimata, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Amalia Sartori, Francisco Sosa Wagner, Konrad Szymański, Patrizia Toia, Evžen Tošenovský, Ioannis A. Tsoukalas, Claude Turmes, Niki Tzavela, Vladimir Urutchev, Alejo Vidal-Quadras
Membri suplean ț i prezen ț i la votul final
Antonio Cancian, António Fernando Correia De Campos, Francesco De Angelis, Ilda Figueiredo, Matthias Groote, Andrzej Grzyb, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Yannick Jadot, Silvana Koch-Mehrin, Bernd Lange, Werner Langen, Vladko Todorov Panayotov, Mario Pirillo, Catherine Trautmann
