Sinteza şedinţei în plen, 12-15 februarie 2007, Strasbourg
2007-02-19 - 14:45
Poettering: prioritatea o constituie dialogul pentru parteneriat şi toleranţă
În discursul său inaugural, preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Poettering, a subliniat, marţi, priorităţile mandatului său pentru următorii doi ani şi jumătate - apărarea valorilor Europene, pentru o Europă a cetăţenilor, realizarea reformelor, pentru democraţie şi parlamentarism, promovarea dialogului cultural, pentru parteneriat şi toleranţă.
Parlamentul pentru stoparea acumulării deşeurilor
Parlamentul European s-a declarat, marţi, în favoarea unor acţiuni concrete de stopare a acumulării deşeurilor, cu prilejul adoptării a două rapoarte privind noua directivă-cadru propusă de Comisie în această privinţă.
Deputaţii europeni intenţionează să stopeze creşterea cantităţii de deşeuri în 2012 şi să înceapă să o reducă în 2020.
Schimbările climatice: deputaţii solicită obiective mai exigente
Într-o rezoluţie privind schimbările climatice, adoptată miercuri, Parlamentul solicită măsuri mai exigente pentru abordarea acestei probleme pe termen mediu şi îndelungat.
Rezoluţia constituie răspunsul Parlamentului la documentul Comisiei intitulat "Limitarea Schimbărilor Climatice Globale la două grade Celsius - obiectivul pentru 2020 şi dincolo de această dată", publicat în ianuarie.
Raportul final privind activităţile CIA în Europa: Parlamentul deplânge pasivitatea unor State Membre
Peste o mie de zboruri operate de CIA au utilizat spaţiul aerian European în perioada 2001-2005, iar câteva locaţii secrete de detenţie "este posibil să fi existat în incinta unor baze militare americane" din Europa - precizează Parlamentul European în raportul său final privind activităţile ilegale ale CIA în Europa, adoptat la 14 februarie.
Strategia de la Lisabona: piaţa muncii, cercetare şi energie
Parlamentul a stabilit, într-o rezoluţie adoptată miercuri la Strasbourg, un set de acţiuni ce trebuie realizate pentru îndeplinirea Strategiei de la Lisabona.
Rezoluţia, adoptată cu 438 voturi pentru, 103 împotrivă şi 30 abţineri, menţionează aşteptările deputaţilor de la Consiliul european din 8-9 martie, a cărui agendă de lucru va include şi această tematică.
Reforma organizării comune a pieţei vinului
Pentru ieşirea din criză a sectorului viticol al Uniunii Europene este necesară o reformă.
Într-un raport adoptat joi la Strasbourg, însă, Parlamentul European menţionează că această reformă va trebui să fie progresivă şi prudentă.
Deputaţii consideră neadecvate măsurile radicale avute în vedere de Comisie şi propun măsuri noi de control al producţiei de vin şi de îmbunătăţire a calităţii acesteia.
Republica Moldova: 45 milioane euro asistenţă specială, cu condiţii
Parlamentul a aprobat acordarea a 45 milioane euro ca asistenţă macrofinanciară pentru Republica Moldova - una dintre cele mai sărace state din Europa, care, începând cu 1 ianuarie 2007 (de la aderarea României), are frontieră comună cu Uniunea Europeană.
Deputaţii europeni au stabilit, însă, câteva condiţii pentru acordarea asistenţei financiare.
Apel la acţiune pentru atenuarea impactului economic al creşterii preţurilor la energie
Uniunea Europeană ar trebui să ia măsuri pentru a preveni creşterea preţurilor la energie, care afectează economia, consideră Parlamentul European.
Deputaţii au adoptat, joi, un raport în care menţionează că dacă nu vor fi luate măsuri, dependenţa Europei de importurile de energie va creşte de la 50% (în zilele noastre) până la 71% în 2030.
Ei cer investiţii masive în infrastructura energetică şi noi măsuri de îmbunătăţire a eficienţei energetice.
Intensificarea eforturilor pentru combaterea pescuitului ilegal
Parlamentul a adoptat, joi, la Strasbourg, un raport privind punerea în aplicare a unui plan de acţiune al Uniunii împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat şi nereglementat.
Potrivit raportului, Cartea Verde a Comisiei Europene privind noua politică marină ar putea constitui cadrul unei cooperări mai eficiente.
Deputaţii solicită Comisiei să publice o listă neagră cu navele de pescuit care practică pescuitul ilegal şi să înfiinţeze o Pază Europeană de Coastă.
Drepturile femeilor în Turcia: progrese insuficiente
Cadrul juridic din Turcia privind drepturile femeilor "este, în general, satisfăcător, însă există încă carenţe în ce priveşte punerea sa reală în aplicare, precizează Parlamentul European în al doilea său raport privind rolul femeilor în viaţa socială, economică şi politică din Turcia.
Raportul subliniază că respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor femeilor, constituie o condiţie sine qua non pentru aderarea Turciei la Uniunea Europeană.
20070208BRI02878
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
Instituţii
Poettering: prioritatea o constituie dialogul pentru parteneriat şi toleranţă
2007-02-19 - 14:45
În discursul său inaugural, preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Poettering, a subliniat, marţi, priorităţile mandatului său pentru următorii doi ani şi jumătate - apărarea valorilor Europene, pentru o Europă a cetăţenilor, realizarea reformelor, pentru democraţie şi parlamentarism, promovarea dialogului cultural, pentru parteneriat şi toleranţă.
"Realegerea preşedintelui o dată la doi ani şi jumătate este o tradiţie în Parlamentul European încă de la primele alegeri directe din iunie 1979.
Raportaţi la scară istorică, doi ani şi jumătate reprezintă o perioadă scurtă.
Să nu uităm, totuşi, că un singur preşedinte al Parlamentului European însoţeşte cinci preşedinţii ale Consiliului European: în prezent a Germaniei, urmând ale Portugaliei, Sloveniei, Franţei şi Cehiei.
Astfel, este evident rolul Parlamentului European, mai ales acum, când unificarea Europei a ajuns într-un stadiu foarte avansat, dar încă neîncheiat din cauza eşecului temporar din Franţa şi Olanda al procesului constituţional.
Parlamentul European este conştient de responsabilitatea pe care o are şi de faptul că nu trebuie să se lase împiedicat de nimeni în efortul său de definitivare a procesului de unificare a continentului nostru" - a declarat Poettering în faţa deputaţilor europeni, a cancelarului german Angela Merkel , din partea preşedinţiei Germane a Uniunii, şi a lui José Manuel Barroso, preşedintele Comisiei Europene.
"Cel mai mare succes, a continuat Poettering, îl reprezintă unificarea Europei.
Valorile noastre comune au biruit.
Aderarea la Uniunea Europeană a Estoniei, Letoniei, Lituaniei, Poloniei, Cehiei, Slovaciei, Ungariei, Sloveniei şi a Maltei şi Ciprului la 1 mai 2004, precum şi aderarea Bulgariei şi Românie i la 1 ianuarie anul acesta şi a Germaniei unificate la 3 octombrie 1990 rămân pentru mine minunile generaţiei noastre.
Avem toate motivele să ne bucurăm şi astăzi din suflet pentru aceste realizări".
"Suntem aici pentru a-i servi pe cetăţenii Uniunii Europene.
Europenii trebuie să fie mândri de ceea ce au obţinut de-a lungul secolelor - valori, libertate, drepturi şi democraţie.
Am parcurs un drum lung.
Suntem conştienţi de originile culturii noastre europene comune: filosofia greacă, dreptul roman, moştenirea iudaică şi creştină, iluminismul.
Dar la acestea se adaugă şi tragicele războaie civile din Europa, iar în secolul XX, ideologiile totalitariste cu dispreţul lor pentru umanitate, urmând apoi, după 1945, curajul părinţilor fondatori pe calea iertării şi reconcilierii, pentru a construi o Europă nouă, mai bună, paşnică şi unită.
Trebuie să ne reamintim şi astăzi acest lucru şi să redescoperim ceea ce avem în comun.
Păstrând tradiţia creată de Robert Schuman, marele om european, francezul Jacques Delors a vorbit despre un „suflet european”.
Marele om european de origine polonă, Wladyslaw Bartoszewski, a afirmat odată: „Europa înseamnă în primul rând libertatea persoanei şi drepturile omului - atât politice, cât şi economice”.
Amândoi au avut dreptate.
Valorile Europene Valorile Europene, a afirmat preşedintele Parlamentului European, sunt fondate în esenţă pe demnitatea umană .
Aceasta înseamnă să arătăm respect faţă de celălalt, să ne luăm angajamente şi să construim o lume bazată pe responsabilitate şi solidaritate.
În activităţile noastre politice practice trebuie întotdeauna să avem în vedere demnitatea umană şi doresc să vă încurajez pe toţi să apărăm demnitatea umană şi drepturile omului în toată lumea.
Poettering a precizat:
Ne dorim un parteneriat cu o Rusie democrată şi capabilă să acţioneze.
De aceea ne aşteptăm, din partea autorităţilor ruse, la eforturi vizibile ca asasinii Annei Politkovskaia - care a făcut atât de multe pentru libertatea presei din ţara ei - să primească pedeapsa care li se cuvine.
Nu vom uita niciodată că fără Statele Unite ale Americii nici socialismul naţionalist nici comunismul sovietic n-ar fi putut fi înfrânte.
Dar prietenii noştri americani trebuie să ştie că „Guantanamo” nu respectă principiile noastre europene privind statul de drept.
Noi protejăm viaţa umană.
Celui care neagă Holocaustul, cea mai îngrozitoare crimă, indiferent că este preşedintele unei naţiuni cu o lungă istorie a culturii şi civilizaţiei, trebuie să i ne opunem cu hotărâre, astfel încât tragedia Holocaustului să nu se mai repete.
Suntem convinşi că pe oamenii din Israel şi din Palestina îi leagă aceleaşi valori.
De aceea susţinem atât dreptul la existenţă a statului Israel, cât şi dreptul poporului palestinian de a trăi în propria sa ţară.
Noi suntem de partea acelora care luptă paşnic pentru libertate şi democraţie.
De aceea suntem solidari cu laureatul Premiului Saharov, Alexandr Milinkievici, şi tovarăşii săi de arme în lupta pentru un Belarus liber şi democrat, fără frică şi opresiune.
Aceeaşi solidaritate o avem şi faţă de laureaţii Premiului Saharov „Las Damas de Blanco” (Doamnele în alb) din Cuba şi Aung San Suu Kyi din Birmania/Myanmar.
Noi apărăm demnitatea umană şi drepturile omului.
Aici, la Parlamentul European, suntem pe deplin convinşi că pedeapsa cu moartea nu este compatibilă cu aceste valori.
Vă cer tuturor, instituţiilor Uniunii Europene şi statelor membre, ca în cadrul Naţiunilor Unite să susţinem eliminarea pedepsei cu moartea.
Nevoia de securitate include şi sarcina de a asigura locuri de muncă şi protecţie socială într-o lume în continuă schimbare.
Globalizarea este de neevitat.
Trebuie, deci, să ne protejăm de ea prin creşterea competitivităţii noastre şi păstrarea, în acelaşi timp, a modelului social european care ne aparţine.
Tot în acest sens, nu trebuie să vorbim doar despre schimbările climatice dramatice, ci, împreună cu partenerii noştri din toată lumea, trebuie să luăm măsurile necesare şi să le punem în aplicare înainte să fie prea târziu.
Un sistem comun de aprovizionare cu energie este tot un aspect legat de securitate.
Un alt aspect privind securitatea este politica comună privind imigrarea, care respectă atât drepturile omului, cât şi nevoia de integrare în comunitate.
Nu trebuie să permitem ca tot mai multe vieţi omeneşti să se piardă în inundaţiile provocate de Marea Mediteraneană.
Nu putem să vorbim de securitate într-o lume acoperită de flăcări, care trăieşte în sărăcie, măcinată de presiuni sociale, stăpânită de dezordine şi în care condiţiile naturale de mediu sunt în continuare distruse.
Importanţa mass-mediei Fără ajutorul mass-mediei, a continuat Hanss-Gert Poettering, nu putem să prezentăm Europa publicului.
Aş dori să le mulţumesc, pe această cale, corespondenţilor şi jurnaliştilor de la Strasbourg pentru relatările lor imparţiale şi obiective.
Dar fac apel la mass-media naţională, mai ales la posturile de televiziune, private sau publice, să îşi asume rolul în relaţia sa cu publicul european.
Prezentarea unificării europene doar din perspectiva naţională nu mai este la modă.
Adresez posturilor naţionale de televiziune rugămintea să îşi deschidă studiourile pentru teme europene şi să invite deputaţi din Parlamentul European la discuţie.
Poettering a subliniat nevoia unui nou pact între cetăţenii europeni şi instituţiile politice care-i reprezintă în Uniunea Europeană. „Europa cetăţenilor” şi credibilitatea instituţiilor europene sunt compatibile.
Programul de lucru „O mai bună legiferare” poate contribui la aceasta, dacă urmăreşte realizarea unui control democratic mai bun, transparenţa Consiliului, transpunerea corectă în dreptul naţional, evaluarea efectelor la nivel social, ecologic, economic şi administrativ şi simplificarea textelor legislative.
În procesul de elaborare a legislaţiei europene trebuie să pornim de la întrebarea dacă aceasta este în folosul omului şi a mediului, dacă este necesară având în vedere principiul subsidiarităţii, dacă sporeşte competitivitatea, dacă reduce birocraţia şi costurile.
Doar dacă răspunsul la toate aceste întrebări este afirmativ, putem să ne asumăm rolul de legiferatori în Parlamentul European.
Noi, ca Parlament European, a spus Poettering, nu trebuie să ne străduim doar să reprezentăm interesele cetăţenilor, ci trebuie să apreciem angajamentul cetăţenilor europeni, care prin activitatea lor cresc credibilitatea Europei, atât pe continent, cât şi în lume.
Pentru aceasta ar trebui să introducem un premiu al Parlamentului European.
Şi de ce nu am răsplăti, în mod special, angajamentul tinerilor pentru ideea europeană?
Înaltele distincţii europene au avut un efect pozitiv asupra conştientizării publicului.
De ce n-am introduce distincţii pentru tânăra generaţie, pentru tinerii europeni care sunt un model de angajament pentru Europa?
Tratatul Constituţional Nu trebuie să lăsăm loc de îndoială, a subliniat Poettering: Parlamentul European susţine Tratatul Constituţional.
Dorim să colaborăm pentru ca esenţa Tratatului Constituţional, inclusiv capitolul privind valorile noastre, să devină o realitate politică şi de drept.
Acordurile referitoarele la directiva serviciilor şi capacitatea Uniunii de a integra noi state constituie motive de îngrijorare ale cetăţenilor. „Convenţia privind viitorul Europei”, care va avea loc la Berlin, în 25 martie 2007, poate reprezenta un reper nou şi semnificativ pe această cale.
Ea ar trebui să se bazeze pe angajamentul faţă de valorile noastre şi faţă de reformele necesare, angajamentul de a înfrunta împreună provocările viitoare, angajamentul pentru solidaritate între naţiunile Europei şi faţă de statul de drept, ca bază a acţiunilor noastre.
Nici o ţară, nici o naţiune a Uniunii Europene nu trebuie lăsată să facă faţă singură problemelor pe care le întâmpină.
Dar pentru asta trebuie să lăsăm deoparte egoismul naţional.
Oricine urmăreşte doar interesele propriei ţări, le va risipi şi pe acestea, căci va distruge solidaritatea de care are nevoie pentru apărarea acelor interese", a încheiat el.
Foaie de parcurs şi mandat Hans-Gert Poettering şi-a anunţat intenţia de a asigura, din partea Parlamentului, o bună colaborare în vederea stabilirii - sub preşedinţia germană a Consiliului, în cadrul reuniunii la nivel înalt de la Bruxelles din 21 şi 22 iunie - a unei foi de parcurs şi a unui mandat la sfârşitul cărora, şi înainte de următoarele alegeri pentru Parlamentul European din iunie 2009, punerea în aplicare a părţii esenţiale din Tratatul Constituţional să devină realitate.
El a reamintit că Tratatul Constituţional a fost semnat de toate cele 27 guverne.
"Bineînţeles că trebuie să ţinem cont de rezultatele referendumurilor.
Dar atunci când o nouă guvernare dintr-un Stat Membru pune sub semnul întrebării deciziile luate la nivelul Uniunii Europene, nu se produce o diviziune doar la nivelul societăţii acelei naţiuni, ci întreaga societate europeană, şi aşa destul de complexă, devine tot mai incapabilă să acţioneze.
Trebuie să rămânem credincioşi principiilor noastre europene: pacta sunt servanda (tratatele trebuie respectate, n.r)".
Trebuie să avem o voinţă puternică şi să fim hotărâţi să ducem la bun sfârşit reformele necesare.
Totodată, aceste reforme trebuie puse în aplicare în aşa fel încât naţiunile Uniunii Europene să nu fie despărţite, ci, dimpotrivă, unite.
Insistăm ca Parlamentul European să fie asociat în mod corespunzător acestui efort, a mai declarat Poettering.
Noi, ca Parlament European, trebuie să fim pregătiţi să facem reforme interne .
Acest lucru presupune eforturi deosebite şi din partea noastră, cum ar fi prezenţa la vot şi la dezbaterile importante.
Mai avem încă mult de lucru în acest sens.
De aceea doresc să prezint, joi, preşedinţilor grupurilor parlamentare o propunere privind o reformă generală a activităţilor în Parlamentul European.
Conferinţa preşedinţilor a instituit în acest scop un grup de lucru pentru îmbunătăţirea activităţii noastre.
Îi invit, deci, pe colegii mei să înceapă lucrările şi să prezinte cât mai curând posibil rezultatele acestora.
Dialog între religii şi culturi Viitorul Europei depinde în mare măsură de felul în care reuşesc să coexiste culturile şi religiile în interiorul Uniunii Europene şi între Uniunea Europeană şi vecinii săi, mai ales lumea arabă şi cea islamică.
Trebuie să cooperăm, a spus Poettering, pentru ca dialogul cultural şi religios să fie semnul distinctiv al Europei.
Trăim pe un continent unde coexistă trei mari culturi şi religii: creştină, iudaică şi islamică.
Printre concetăţenii noştri sunt oameni care aparţin unei mari culturi a lumii şi care se simt acasă în mijlocul unei alte religii.
Noi, la Parlamentul European, trebuie să încurajăm şi să susţinem exemplele din societatea civilă europeană care se angajează în acest dialog cultural.
Acest dialog trebuie să se bazeze pe toleranţă şi adevăr .
Nu orice fel de toleranţă, ci toleranţă în sensul de păstrare a propriilor convingeri şi, în acelaşi timp, de respectare a convingerilor celuilalt şi de convieţuire paşnică.
"Într-una din numeroasele mele vizite în ţările arabe am fost întrebat de către un înalt demnitar al lumii islamice cum trăiesc musulmanii în Europa.
I-am răspuns că deseori, chiar dacă nu sunt foarte bine integraţi, aceştia îşi pot practica liber credinţa şi au propriile case de rugăciuni şi moschei.
La rândul meu, am întrebat dacă în ţara lui o femeie sau un bărbat musulman ar putea risca pedeapsa cu moartea în cazul în care ar dori să se convertească la creştinism.
Faptul că nu am primit nici un răspuns a fost însuşi un răspuns".
Poettering şi-a exprimat intenţia de a vizita statele arabe vecine Uniunii Europene, iar în cadrul vizitelor în Uniunea Europeană, de a discuta cu minorităţile etnice, în special cu tinerii acestor minorităţi.
Adunarea Parlamentară Euro- Mediteraneană reprezintă o instituţie parlamentară importantă în dialogul cu Orientul Mijlociu, inclusiv cu Israelul şi cu lumea arabă.
Trebuie să ne folosim de această instituţie în mod eficient pentru pace, parteneriat şi, dacă este posibil, pentru prietenie.
Poettering a anunţat că imediat cum se va ivi ocazia, va vizita Israelul, Palestina şi Libanul, şi şi-a exprimat recunoştinţa pentru invitaţia primită de a vorbi în faţa parlamentului israelian (Knesset).
În cadrul invitaţiilor la discuţie în faţa Parlamentului European, a spus el, ar trebui să punem accent pe dialogul cultural.
Consolidarea democraţiei europene şi a parlamentarismului european reprezintă responsabilitatea noastră comună, a mai afirmat preşedintele Parlamentului European.
De aceea intenţionăm să colaborăm cu parlamentele naţionale în mod constructiv şi în calitate de parteneri, pentru binele naţiunilor noastre şi a întregii Uniuni Europene.
Helmut Kohl, cetăţean de onoare al Uniunii Europene, a declarat odată - „Nu avem suficient timp.
Lumea în care trăim nu este pregătită să aştepte până ne rezolvăm problemele interne.”
"Are dreptate, a spus Poettering, menţionând că lipsa de acţiune, indiferenţa, ar fi cea mai mare greşeală ".
Notând că la sfârşitul mandatului său de preşedinte va fi ales un nou Parlament European, Poettering a estimat că dacă activitatea Parlamentului va fi convingătoare şi dacă în capitalele Statelor Membre se va vorbi de bine despre Europa, va creşte din nou prezenţa la urne în alegerile pentru Parlamentul European.
"Aceasta ar trebui să fie ambiţia noastră", a spus el.
Obiectivul Parlamentului este măreţ, la fel ca şi aşteptările de la deputaţii europeni, a încheiat Poettering.
"Aş dori să vă fiu alături pentru a consolida demnitatea Parlamentului European, unificarea continentului european şi eficienţa Uniunii Europene.
Vă solicit colaborarea, vă mulţumesc pentru încredere şi sper să realizăm împreună aceste obiective", a încheiat preşedintele Parlamentului European.
Cancelarul Angela Merkel Preşedintele în exerciţiu al Consiliului, Angela Merkel, a omagiat cariera lui Poettering în cadrul Parlamentului European.
"Aţi avut o carieră care a însoţit evoluţia Parlamentului European, aproape încă de la înfiinţarea lui, iar (...) istoria Legislativului European este una de succes", a spus ea.
Angela Merkel s-a referit la Constituţia Europeană ca fiind "crucială pentru eficienţa unei Uniuni cu 27 State Membre".
Ea a reamintit angajamentul preşedinţiei germane a Uniunii de a obţine progrese în ce priveşte Tratatul Constituţional.
"Este important, a spus ea, ca la următoarele alegeri europene din 2009 oamenii să ştie clar pentru ce votează".
Vorbind despre apropiatul summit european de la 8-9 martie , Merkel a precizat că priorităţile acestuia vor fi schimbările climatice şi energia.
Obiectivul va fi reducerea, până în 2030, a emisiilor de dioxid de carbon (CO2) cu 30%.
Progresele în asigurarea unei pieţe interne performante este, la fel, esenţială, a continuat Merkel.
Referitor la relaţiile cu Rusia , cancelarul german şi-a exprimat speranţa că până în mai, negocierile în curs pentru un acord de cooperare se vor solda cu un succes.
Programul European pentru o mai bună legiferare are nevoie de sprijinul Parlamentului, a mai afirmat Angela Merkel, care a precizat că ar dori "obiective clare".
Cancelarul german a îndepărtat temerile conform cărora "mai puţine legi înseamnă protecţie socială scăzută".
"Nu dorim aşa ceva, a subliniat Angela Merkel, menţionând că este nevoie de o îmbunătăţire a legiferării "în interesul cetăţenilor".
Conferinţa privind viitorul Europei, de la 23-25 martie , va trata teme de politică externă, securitate şi apărare.
Merkel a salutat calificarea de către Poettering a dialogului intercultural drept o politică prioritară a Parlamentului.
Europa poate avea o influenţă considerabilă în lume, a continuat Merkel, referindu-se în mod specific la problemele din Irak şi Israel-Palestina, având în vedere succesul obţinut în rezolvarea propriilor sale probleme din istorie.
"Cu experienţa şi prosperitatea noastră, putem contribui la instaurarea păcii în lume", a încheiat cancelarul german.
Preşedintele Comisiei, José Manuel Barroso Barroso a precizat că "valorile europene subliniază esenţa unei Europe dorită de toţi".
"Pluralismul cultural şi religios constituie o valoare Europeană puternică", a afirmat preşedintele Comisiei, care a salutat faptul că Poettering acordă prioritate dialogului inter-cultural şi religios.
"Intenţionăm ca Anul European al Dialogului Inter-Cultural (2008, n.r.) să constituie platforma pentru acest dialog", a mai precizat Poettering.
Planificata Declaraţie privind Viitorul Europei, prevăzută să fie semnată la Berlin la 25 martie, reprezintă "confirmarea a ceea ce înseamnă Europa şi angajamentele sale pentru secolul XXI", a continuat Barroso.
Europenii, a continuat el, vor să "vadă că Uniunea Europeană este pregătită să se confrunte cu probleme ca globalizarea, promovarea creşterii economice şi a pieţei muncii, schimbările climatice, siguranţa cetăţenilor, arătând solidaritate şi apărându-şi valorile şi interesele în întreaga lume".
Pentru a reuşi acest lucru, "trebuie să menţinem şi să dezvoltăm parteneriatul instituţional", a subliniat Barroso, trecând în revistă doar câteva din reuşitele unei astfel de cooperări (REACH, perspectiva financiară, directiva serviciilor).
Despre Constituţie, Barroso a precizat: "O Uniune Europeană mai democrată şi mai eficientă depinde de cum suntem capabili să ne punem în aplicare politicile.
Aşa cum am mai spus, nu putem construi Europa de mâine cu instrumentele de ieri".
Barroso a cerut din nou Statelor Membre să găsească o soluţie în ce priveşte Tratatul Constituţional.
"Toate guvernele au semnat acest tratat", înseamnă că recunosc nevoia Uniunii de a rezolva problemele comune şi, totodată, responsabilitatea pe care o au unul faţă de altul, faţă de instituţiile europene şi faţă de cetăţenii europeni (...)"Nu avem nevoie de declaraţii de intenţie, ci de angajament", a spus el.
Liderii grupărilor politice Joseph Daul (PPE-DE): "Grupul meu este pe deplin de acord cu imaginea unei Europe puternice şi deschise faţă de lume, aproape de cetăţeni şi în slujba lor".
Amintind succesele valurilor de aderare, Daul a notat că "Europa s-a schimbat de-a lungul istoriei" şi că "a adus prosperitate din ce în ce mai mare pentru ţările şi popoarele sale, garantând pacea continentului ".
"Beneficiile sunt omniprezente, ar fi de rea-credinţă să le negăm", a afirmat Daul.
Europa are nevoie de o strategie comună privind globalizarea, respectiv de o combinaţie eficientă între competiţie, rata crescută a angajărilor şi protecţia socială, a precizat Daul.
El a menţionat nevoia de dialog între culturi şi religii, cât şi importanţa combaterii rasismului, a intoleranţei, a excluderii şi a xenofobiei.
Martin Schulz (PSE): "Reforma instituţională a Uniunii are nevoie de succes.
Schulz a precizat că aşteaptă cu nerăbdare să vadă progrese în ce priveşte Europa socială - subiectul cheie al grupului său - pe parcursul celei de-a doua jumătăţi a legislaturii.
Graham Watson (ALDE): "Parlamentul European trebuie să devină motorul integrării europene.
Cetăţenii trebuie să ajungă să vadă acest Parlament ca pe o instituţie deschisă şi eficientă".
Watson a cerut cancelarului german şi preşedintelui Barroso "să mobilizeze toate forţele pentru ca Uniunea să devină o democraţie adevărată, să creeze ceea ce Winston Churchill a numit în 1945 "un patriotism şi o cetăţenie comună pentru toţi oamenii acestui continent puternic".
Brian Crowley (UEN): Parlamentul ar trebui să fie vocea raţiunii, a păcii şi, mai mult decât atât, "o voce a tuturor".
Crowley a salutat iniţiativa lui Poettering de a stabili un premiu pentru contribuţiile tinerilor în favoarea Europei.
El a subliniat importanţa Statelor Unite în sprijinul acordat Europei în perioadele mai dificile şi a accentuat importanţa angajării pe deplin a Uniunii în Orientul Mijlociu.
Monica Frassoni (Verzi/ALE): Europa trebuie să rezolve problema Tratatului Constituţional.
Parlamentul European trebuie să fie capabil să "co-decidă" în toate ariile.
Frassoni a accentuat importanţa apărării drepturilor omului la nivel individual şi a subliniat nevoia de a se reduce dependenţa energetică, prin negocieri dure cu preşedintele Rusiei.
Francis Wurtz (GUE/NGL), membru al Parlamentului European încă din 1979, a vorbit de nevoia apărării modelului social European.
El a cerut Parlamentului să respingă propusa liberalizare a sectorului serviciilor poştale.
"Dacă vrem ca Europa să progreseze, trebuie să avem dezbateri serioase cu cetăţenii", a spus Wurtz.
Jens-Peter Bonde (IND/DEM) a subliniat cantitatea enormă de legislaţie care pleacă de la Bruxelles spre Statele Membre şi a cerut o mai mare deschidere şi transparenţă.
El a declarat că "nu mai vrea nici un tratat care să nu facă subiectul unui referendum în Statele Membre".
Bruno Gollnisch (ITS) a trecut în revistă punctele cruciale ale istoriei europene şi, întrebând căror valori europene ne supunem cu toţii astăzi, a cerut întoarcerea la adevăratele rădăcini ale Europei.
Irena Belohorska (NI) a cerut ca în viitor să se acorde o mai mare considerare grupărilor politice mai mici din Parlament şi Statelor Membre mai mici.
Discursul inaugural
RO
1
MULTIMEDIA
20070213MLT03110.pdf
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
Mediu
Parlamentul pentru stoparea acumulării deşeurilor
2007-02-19 - 14:45
Parlamentul European s-a declarat, marţi, în favoarea unor acţiuni concrete de stopare a acumulării deşeurilor, cu prilejul adoptării a două rapoarte privind noua directivă-cadru propusă de Comisie în această privinţă.
Deputaţii europeni intenţionează să stopeze creşterea cantităţii de deşeuri în 2012 şi să înceapă să o reducă în 2020.
Deputaţii au adoptat un raport întocmit de Caroline Jackson (PPE-DE, UK) privind noua directivă-cadru cu 651 voturi pentru, 19 împotrivă şi 16 abţineri (co-decizie, prima lectură).
Ei au adoptat un alt raport al lui Johannes Blokland (IND/DEM, NL) privind "Strategia Tematică asupra deşeurilor, un text mai general, fără constrângeri explicite (662 voturi pentru, 17 împotrivă şi 3 abţineri).
În urma celor două voturi, principiul "ierarhiei tratării deşeurilor" se află pentru prima oară înscris într-o propunere legislativă.
Ierarhia prevede, înainte de toate, prevenirea şi reducerea producţiei de deşeuri.
Mai mult, ea fixează o ordine preferenţial pentru operaţiunile de tratare: reutilizarea, reciclarea, alte operaţiuni de valorizare şi, în sfârşit, eliminarea în manieră sigură şi în condiţiile în care este protejat mediul înconjurător.
Gestionarea eficientă a deşeurilor constituie aspectul-cheie al oricărei politici de mediu.
Uniunea Europeană produce anual peste 500 kilograme de deşeuri pe cap de locuitor şi, în pofida tehnicilor de reciclare, cantitatea creşte din ce în ce mai mult.
În momentul de faţă există peste 20 directive şi regulamente europene pentru gestionarea deşeurilor.
În decembrie 2005, Comisia Europeană a propus, însă, o formă revizuită a directivei din 1975 pentru reciclarea deşeurilor, cu noi reguli de tratare a acestora şi cu solicitări exprese adresate Statelor Membre pentru stabilirea unor programe naţionale de reducere a producţiei de deşeuri.
Deputaţii din Comisia de Mediu au prezentat un set de propuneri pe marginea proiectului Comisiei şi au subliniat, totodată, importanţa prevenirii apariţiei deşeurilor .
Incineratoarele Pentru Parlamentul European, un punct crucial îl constituie reducerea utilizării incineratoarelor, dat fiind că aceasta produce un grad mare de poluare.
În dezbaterea care a precedat votul, însă, deputaţii europeni au avut opinii diferite privind oportunitatea de a considera incinerarea ca o formă de eliminare sau ca o operaţiune de valorizare.
Comisia propusese iniţial să fie vorba de o valorizare, dat fiind că această operaţiune îndeplineşte anumite standarde de eficienţă energetică.
În final, însă, majoritatea deputaţilor a respins ideea că incinerarea ar trebui văzută ca o formă de valorizare.
Dacă această opţiune rămâne în legislaţie la sfârşitul procedurii de co-decizie, toţi cei implicaţi în procesul de reciclare a deşeurilor nu vor mai putea opta atât de uşor ca astăzi pentru simpla soluţie a incinerării.
Stoparea acumulării de deşeuri Deputaţii solicită Statelor Membre să stabilească, în următoarele 18 luni, programe naţionale de prevenire care să urmeze intrării în vigoare a directivei.
Obiectivul ar fi stabilizarea producţiei lor de deşeuri în 2012, la nivelul atins în 2008.
ÎN 2010, obiectivul de reducere ar trebui fixat pentru 2020.
Alte obiective pentru reutilizarea şi reciclarea deşeurilor: în 2050, un procent de 50% din cantitatea de deşeuri municipale şi 70% din deşeurile din construcţii, demolări, cele industriale şi de producţie vor trebui reutilizate sau reciclate.
În principiu, orice deşeuri trebuie să facă obiectul unor operaţiuni de valorizare, atunci când este posibil.
Strategia tematică conţine un program:
până în 2015, vor trebui introduse sisteme separate de colectare a deşeurilor din hârtie, sticlă, textile, plastic şi metal;
până în 2020, nici un deşeu reciclabil nu trebuie să fie găsit în locuri de descărcare a acestora; Se aşteaptă negocieri dure cu Consiliul Deputaţii au solicitat câteva dispoziţii şi principii mai stricte faţă de prevederile iniţiale ale Comisiei:
introducerea principiului Poluatorul Plăteşte
introducerea principiului de proximitate: deşeurile vor trebui tratate în instalaţiile cele mai apropiate, independent de frontierele naţionale;
un nou articol privind urmărirea traseului şi controlul deşeurilor periculoase;
interzicerea amestecurilor deşeurilor periculoase, ci mai degrabă separarea componentelor periculoase înainte de tratare;
cererea unei propuneri legislative pentru definirea sub-produselor care n-ar mai fi considerate deşeuri;
un articol nou privind deşeurile biodegradabile şi deşeurile din tablă;
un articol nou privind permise, în special pentru deşeurile periculoase, şi sancţiuni;
crearea unui Forum Consultativ privind Gestionarea Deşeurilor.
Obiectivele ambiţioase ale deputaţilor, stabilite în acest vot după prima lectură, dar şi divergenţele privind incineratoarele, anunţă negocieri dificile cu Consiliul, ca parte a procedurii de co-decizie.
În momentul de faţă, circa 90% din deşeurile municipale ajung în locuri speciale de descărcare.
La scară europeană, doar 33% din deşeuri sunt reciclabile sau compostate.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
Mediu
Schimbările climatice: deputaţii solicită obiective mai exigente
2007-02-19 - 14:45
Într-o rezoluţie privind schimbările climatice, adoptată miercuri, Parlamentul solicită măsuri mai exigente pentru abordarea acestei probleme pe termen mediu şi îndelungat.
Rezoluţia constituie răspunsul Parlamentului la documentul Comisiei intitulat "Limitarea Schimbărilor Climatice Globale la două grade Celsius - obiectivul pentru 2020 şi dincolo de această dată", publicat în ianuarie.
Schimbările climatice se află pe agenda de lucru a summitului european din primăvară şi constituie o prioritate a preşedinţiei germane a Consiliului.
Deputaţii europeni consideră că strategia Uniunii Europene privind schimbările climatice ar trebui să se bazeze pe două obiective-cheie: limitarea creşterii medii a temperaturii globale la 2 grade Celsius peste nivelul de pre-industrializare şi, până în 2020, reducerea emisiilor globale de gaze pentru toate statele industrializate cu 30%, în comparaţie cu nivelul din 1990, pentru a putea realiza o reducere de ordinul a 60-80% până în 2050.
Deputaţii deplâng lipsa de claritate a "Pachetului energie/schimbări climatice" prezentat de Comisie în ce priveşte obiectivele de reducere a gazelor cu efect de seră (GES) până în 2020 şi subliniază că o reducere minimă de 30% este necesară pentru a avea o şansă rezonabilă de a realiza obiectivul fixat de UE de a limita la 2 grade media de încălzire globală.
Parlamentul precizează că Uniunea ar trebui să ţină cont în toate politicile sale interne de obiectivul de reducere a GES cu 30% până în 2020, şi că această valoare ar trebui reţinută pentru toate ţările industrializate.
Parlamentul subliniază că politica energetică reprezintă un element cheie al strategiei globale a Uniunii pentru schimbările climatice şi că diversificarea resurselor energetice - cu accent pe energiile regenerabile şi tehnologiile eficiente - oferă un potenţial sporit pentru reducerea emisiilor.
O mai mare eficienţă energetică ar oferi un potenţial enorm pentru reducerea emisiilor, ca atare deputaţii ar dori ca Executivul şi Statele Membre să adopte măsuri ambiţioase în domeniu.
Ei cer recurgerea la scară mai mare la producţia combinată de căldură şi electricitate, având în vedere ineficienţa multor centrale existente.
Consumul de energie este mai sporit în sectorul transporturilor , în special cel rutier contribuind în proporţie de aproximativ 25% la emisiile de CO2 din Comunitate.
Transportul în comun trebuie consolidat şi pentru întregul sector al transporturilor (inclusiv pentru cel aerian) trebuie aplicate măsuri constrângătoare şi trebuie "încurajate transporturi mai integrate şi mai ecologice".
Emisiile provenite din transporturile aeriene şi maritime ar trebui incluse în angajamentele internaţionale de după 2012.
Având în vedere urgenţa de a se reduce emisiile de CO2 ale autovehiculelor, deputaţii cer Comisiei să impună, până în 2012, un obiectiv de 120 grame pe kilometru pentru noile automobile comercializate în Uniunea Europeană.
Parlamentul ia notă de propunerea unui obiectiv constrângător ca până în 2020, un procent de 20% din energiile utilizate în Uniune să fie de tip regenerabil , însă consideră că procentul ar trebui ridicat la 25%.
Deputaţii iau notă de propunerea Comisiei de a stabili un obiecti minim de biocarburanţi de 10%, până în 2020, însă consideră că cifra 12,5% ar fi la fel de realistă şi de dorit.
Ei cer o omologare ecologică şi socială obligatorie pentru biocarburanţi.
Rezoluţia cere, totodată, stabilirea unor obiective pentru reducerea de dioxid de carbon provenit din tehnologiile energetice.
În sfârşit, documentul precizează că reducerile emisiilor globale nu trebuie să provoace alte ameninţări, cum ar fi proliferarea nucleară sau terorismul nuclear.
Energia nucleară ar trebui să rămână exclusă din mecanismele prevăzute să recompenseze reducerile de emisii de gaze din statele în dezvoltare.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
Justiţie şi afaceri interne
Raportul final privind activităţile CIA în Europa: Parlamentul deplânge pasivitatea unor State Membre
2007-02-19 - 14:45
Peste o mie de zboruri operate de CIA au utilizat spaţiul aerian European în perioada 2001-2005, iar câteva locaţii secrete de detenţie "este posibil să fi existat în incinta unor baze militare americane" din Europa - precizează Parlamentul European în raportul său final privind activităţile ilegale ale CIA în Europa, adoptat la 14 februarie.
Raportul deplânge pasivitatea unora din Statele Membre în faţa operaţiunilor ilegale ale CIA, precum şi lipsa de cooperare din partea Consiliului de Miniştri al Uniunii.
El a fost aprobat cu 328 voturi pentru, 256 împotrivă şi 74 abţineri.
Documentul - întocmit de Comisia Temporară privind presupusa folosire a unor ţări europene de către CIA pentru transportarea şi deţinerea ilegală de prizonieri (TDIP) - precizează că au existat State Membre care "au închis ochii" la unele zboruri operate de CIA care, "în câteva situaţii, au fost utilizate pentru deţinerea şi transportarea ilegală de prizonieri".
Există posibilitatea ca în incinta bazelor militare americane din Statele Membre să fi existat centre secrete de detenţie, şi să fi existat o lipsă de control asupra acestor baze, din partea guvernelor gazdă.
"Locaţii secrete de detenţie" pot include, potrivit TDIP, diverse locuri în care cineva este reţinut, cum ar fi "camere de hotel" (aşa cum a fost cazul lui Khaled El-Masri, la Skoplie).
TDIP "aşteaptă din partea Consiliului să facă presiuni asupra tuturor guvernelor implicate de a furniza Consiliului şi Comisiei informaţii complete şi, dacă este necesar, să înceapă fără întârziere audieri şi investigaţii independente.
România Deputaţii europeni au stabilit că "nu a fost prezentată nici o dovadă definitivă care să contrazică oricare din acuzaţiile privind funcţionarea unui centru secret de detenţie pe teritoriul român.
Zborurile CIA “Cel puţin 1245 zboruri operate de CIA au pătruns în spaţiul aerian european în perioada 2001-2005", deşi, spun deputaţii europeni, "nu toate acestea au fost utilizate pentru reţinerea" de prizonieri.
TDIP menţionează 21 cazuri bine-documentate de reţineri de prizonieri, transferaţi printr-o ţară Europeană sau care erau rezidenţi într-un Stat European la momentul reţinerii lor.
TDIP califică aceste acte ca "un instrument ilegal utilizat de SUA în lupta împotriva terorismului" şi condamnă "acceptarea şi ascunderea acestor practici, în câteva ocazii, de către serviciile secrete şi autorităţile guvernamentale ale unor state Europene".
De aceea TDIP cere Consiliului şi Statelor Membre să solicite administraţiei americane oprirea acestor practici.
Utilizarea torturii Raportul notează că "în cele mai multe cazuri, reţinerea persoanelor a implicat acte de tortură în timpul interogărilor", aşa cum a fost confirmat şi de victime sau de avocaţii lor, în timpul mărturiilor în faţa delegaţiei TDIP.
Potrivit mărturiei fostului ambasador britanic în Uzbekistan, Craig Murray, informaţiile obţinute prin tortură de serviciile secrete ale terţelor ţări şi furnizate serviciilor britanice de informaţii au constituit o practică cunoscută şi tolerată de guvernul britanic.
Având în vedere dovezile de care dispun, membrii TDIP estimează că "există posibilitatea ca unele ţări Europene să fi primit informaţii obţinute prin acte de tortură".
Reticenţe în ce priveşte cooperarea Deputaţii europeni au deplâns "lipsa de cooperare a multor State Membre şi a Consiliului Uniunii cu Comisia Temporară" şi au explicat că "lipsa serioasă de răspunsuri concrete la întrebările victimelor, ale organizaţiilor neguvernamentale, ale presei şi parlamentarilor europeni n-a făcut decât să confirme validitatea acuzaţiilor".
Guvernele naţionale criticate în mod special pentru refuzul de a coopera în cadrul investigaţiilor Parlamentului au fost cele din Austria, Italia, Polonia, Portugalia şi Marea Britanie.
Raportul menţionează totodată dovezi ale investigaţiilor privind reţinerea ilegală de prizonieri sau zboruri ale CIA în care au fost implicate Germania, Suedia, Spania, Irlanda, Grecia, Cipru, Danemarca, Turcia, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (FYROM), Bosnia şi România .
Unele dintre criticile la adresa guvernelor Europene , menţionate în raport: - unele oficialităţi din cadrul serviciilor militare italiene de securitate (SISMI) au jucat un "rol activ" în răpirea în 2003 a clerului Abu Omar la Milano; Generalul Nicolò Pollari, fost Director al SISMI, "a ascuns adevărul" când a spus "că agenţii italieni n-au fost implicaţi în nici un caz de răpire de către CIA"; guvernul italian se pare însă că a ştiut destul de bine despre răpirea lui Abu Omar - estimează raportul TDIP;
guvernul german n-a acceptat oferta americană din 2002 de a-l elibera pe Murat Kurnaz din baza Guantanamo; Kurnaz a fost interogat de două ori de oficialităţile germane la Guantanamo;
autorităţile germane "au ştiut de răpirea ilegală a lui Khaled El-Masri" în FYROM;
guvernul polonez nu a reuşit să coopereze cu TDIP, "(...) a primit delegaţia sa la un nivel neadecvat", iar atitudinea sa faţă de comisia temporară a Parlamentului a fost, în mare, de "respingere";
autorităţile FYROM n-au realizat "o investigaţie completă" în cazul Khaled El-Masri;
autorităţile române s-au arătat oarecum "refractare" în ce priveşţe o investigare completă "a existenţei unor centre secrete de detenţie pe teritoriul lor";
comunitatea internaţională a închis ochii când deciziile Curţii Supreme din Bosnia şi Herţegovina - prin care s-a ordonat eliberarea a şase algerieni ţinuţi în custodie - nu au fost respectate; ca urmare, cei şase au fost transferaţi la Guantanamo.
Recomandări politice Raportul încurajează guvernele şi/sau parlamentele naţionale să lanseze (sau să continue) investigaţiile independente.
TDIP va instrui, totodată, Comisia pentru Libertăţi Civile (LIBE) să urmărească procedurile TDIP, să monitorizeze procesul şi, dacă este necesar, să recomande sancţiuni împotriva Statelor Membre care încalcă drepturile fundamentale stabilite la nivel european.
Raportul recomandă statelor Europene să deţină "legi naţionale specifice care să monitorizeze activităţile" serviciilor secrete ale ţărilor terţe pe teritoriile lor naţionale; mai mult, textul sugerează ca licenţele pentru zborurile militare şi/ poliţieneşti să fie garantate "doar dacă există garanţii că drepturile omului vor fi respectate".
Nu în ultimul rând, raportul cere închiderea bazei de la Guantanamo şi solicită ţărilor Europene să pledeze pentru eliberarea imediată a cetăţenilor şi a rezidenţilor lor, deţinuţi ilegal de autorităţile americane.
Dezbatere raport CIA
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208IPR02898 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
Consiliul European
Strategia de la Lisabona: piaţa muncii, cercetare şi energie
2007-02-19 - 14:45
Parlamentul a stabilit, într-o rezoluţie adoptată miercuri la Strasbourg, un set de acţiuni ce trebuie realizate pentru îndeplinirea Strategiei de la Lisabona.
Rezoluţia, adoptată cu 438 voturi pentru, 103 împotrivă şi 30 abţineri, menţionează aşteptările deputaţilor de la Consiliul european din 8-9 martie, a cărui agendă de lucru va include şi această tematică.
Strategia de la Lisabona, adoptată pentru prima oară de liderii Uniunii Europene în 2000, constituie un pachet de măsuri al căror obiectiv este îmbunătăţirea performanţelor economiilor Europene.
Strategia a fost relansată în timpul Consiliului European din martie 2005, iar Consiliul European de luna viitoare va trebui să-şi focalizeze atenţia asupra celor trei priorităţi stabilite de preşedinţia germană a Uniunii.
Parlamentul accentuează inter-dependenţa între reformele economice, sociale şi de mediu, care, împreună cu creşterea economică şi piaţa muncii, constituie condiţii esenţiale pentru obţinerea de succes în crearea unei economii şi societăţi dinamice.
Deputaţii consideră că Uniunea ar trebui să se străduiască să devină cea mai eficientă zonă economică din lume.
Parlamentul consideră că pentru rezolvarea problemelor de natură economică şi de piaţă a muncii este necesară implicarea activă a Parlamentelor, atât la nivel european cât şi naţional.
Parlamentul doreşte, totodată, o mai mare implicare a societăţii civile şi o eficienţă mai mare a coordonatorului naţional al Strategiei.
Deputaţii europeni au elaborat câteva propuneri: o politică economică şi financiară garant al stabilităţii şi al creşterii economice, consolidarea Pieţei interne şi a competitivităţii europene, sprijinul acordat cercetării şi educaţiei, asigurarea locurilor de muncă şi dezvoltarea Modelului social european.
Piaţa muncii - flexibilitate şi siguranţă Parlamentul doreşte o reformă a pieţei muncii care să asigure o balanţă între cererile industriei pentru o mai mare flexibilitate şi aspiraţiile cetăţenilor la o mai mare siguranţă a locurilor de muncă.
Notând că şomajul afectează în special categoriile defavorizate şi mai puţin calificate, deputaţii solicită promovarea "unor politici active de formare a lucrătorilor aflaţi în şomaj, puţin calificaţi".
Ei preconizează măsuri concrete pentru a favoriza angajarea tinerilor, a celor din grupurile minoritare şi a femeilor, pentru îmbunătăţirea reţelelor de îngrijire a copiilor, pentru renunţarea la discriminări, pentru o mai bună adaptare între sistemele de învăţământ şi nevoile întreprinderilor.
Deputaţii sprijină "politica ce autorizează finanţarea privată a universităţilor".
Un angajament în favoarea luptei împotriva discriminărilor (rasiste, de gen, de vârstă, de handicap şi de orientare sexuală) a fost consolidat prin amendamentele adoptate.
Cercetare şi Energie.
Eforturile pentru stabilirea unei politici comune de energie sunt esenţiale pentru succesul Strategiei de la Lisabona.
Obiectivul ar trebui să fie crearea unei competiţii sporite şi a unui număr mai mare de beneficii pentru consumatori.
Parlamentul notează că energia nucleară constituie o parte importantă a politicii energetice pentru unele State Membre, însă subliniază şi riscurile care apar şi problema deşeurilor nucleare.
Utilizarea energiei nucleare este o problemă asupra căreia fiecare Stat Membru trebuie să decidă singur, estimează deputaţii europeni.
Parlamentul solicită Consiliului European să sprijine planul de acţiune al Comisiei în care consumatorii sunt plasaţi în centrul politicii energetice.
Deputaţii consideră că ar trebui să existe un plan de lucru care-şi propună ca obiectiv utilizarea în procent de 20% a energiei regenerabile până în 2020, reducerea cu 30% a emisiilor de dioxid de carbon pentru toate statele industrializate până în 2020, procentul minim care ar reveni Uniunii fiind de 20%.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
Agricultură
Reforma organizării comune a pieţei vinului
2007-02-19 - 14:45
Pentru ieşirea din criză a sectorului viticol al Uniunii Europene este necesară o reformă.
Într-un raport adoptat joi la Strasbourg, însă, Parlamentul European menţionează că această reformă va trebui să fie progresivă şi prudentă.
Deputaţii consideră neadecvate măsurile radicale avute în vedere de Comisie şi propun măsuri noi de control al producţiei de vin şi de îmbunătăţire a calităţii acesteia.
În Europa, consumul de vin continuă să scadă, în special în ţările care sunt în mod tradiţional consumatoare, ceea ce reprezintă una dintre cauzele excedentelor structurale de vin.
În ultimii ani, exporturile de vin au stagnat, în timp ce importurile au crescut în mod vizibil.
Comisia Europeană consideră că pentru o reorganizare comună a pieţei vinului ar fi nevoie urgent de "o reformă radicală", pentru a îmbunătăţi competitivitatea acestui sector.
Propunerile sale legislative vor fi date publicităţii în următoarele luni.
În iunie 2006, însă, Executivul deja a evocat câteva măsuri drastice, cum ar fi simplificarea regulilor pentru etichetare, interzicerea adăugării de zahăr pentru a creşte gradul de alcool, suprimarea unora din mecanismele comunitare de sprijin al pieţei, ca distilarea, restricţii la drepturile de plantaţie, etc. Raportul Katerinei Batzeli (PSE, EL) - aprobat cu 484 voturi pentru, 129 împotrivă şi 24 abţineri, cu foarte puţine amendamente - acuză Comisia Europeană că are în vedere o restructurare a viticulturii europene care va duce la o monopolizare a producţiei de către câteva mari exploataţii vitivinicole şi la o uniformizare a vinurilor produse, fapt care va avea drept consecinţă punerea în pericol a diversităţii vinurilor europene şi a bogăţiei economice, sociale şi culturale a multor regiuni europene.
Parlamentul consideră că reforma sectorului vitivinicol european ar trebui să urmărească în special consolidarea dinamismului şi competitivităţii, fără ca aceasta să însemne pierderea unor părţi ale pieţei în favoarea pieţelor internaţionale, ţinând cont de interesele producătorilor şi ale consumatorilor de vin, de respectarea tradiţiei viticole europene, precum şi de calitatea şi autenticitatea vinurilor europene.
Reformă în două etape În opinia deputaţilor, o reformă a pieţei vinului ar trebui să aibă loc în două etape (2008/2011 şi 2012/2015) şi să urmărească: a) simplificarea şi armonizarea măsurilor legislative, fondate pe recunoaşterea specificităţii sectorului; b) consolidarea şi ameliorarea competitivităţii sectorului vitivinicol european, într‑un context internaţional din ce în ce mai concurenţial; c) abordarea teritorială şi luarea în considerare a ansamblului resurselor naturale, prin supunerea viticultorilor la reguli de condiţionalitate şi la practici de cultură corecte, ce implică instaurarea unor măsuri de stimulare care să‑i ajute să se orienteze spre o mai bună stăpânire calitativă şi cantitativă a producţiei şi spre protejarea mediului, având ca obiectiv pe termen lung menţinerea unei venit decent pentru viticultori şi îmbunătăţirea calităţii produsului; d) campanii specifice de promovare în vederea recuceririi de pieţe şi a deschiderii de noi pieţe în Uniunea Europeană şi în afara acesteia, precum şi campanii de informare care urmăresc promovarea unui consum de vin responsabil şi moderat printre consumatorii europeni.
Deputaţii consideră, totodată, că reforma trebuie să ţină cont de : a) extinderea Uniunii Europene prin aderarea Bulgariei şi României, două ţări a căror producţie de vin este importantă şi care vor trebui să se adapteze atât la noile măsuri de piaţă şi de intervenţie, cât şi la controlul şi urmărirea noului regim; b) contextul internaţional din ce în ce mai competitiv, atât la nivelul producţiei, cât şi la cel al consumului; c) perspectivele Politicii Agricole Comune (PAC) şi în special viitoarea sa finanţare, pe marginea căreia discuţiile vor începe în 2009.
Pentru îndeplinirea obiectivelor, reforma trebuie pusă în aplicare progresiv .
În prima etapă (2008-2011), obiectivul va trebui să fie reechilibrarea, raţionalizarea şi transparentizarea pieţei, şi ajutorul acordat producătorilor şi regiunilor viticole.
Controlul producţiei în ce priveşte calitatea, respectarea mediului şi reechilibrarea pieţei Deputaţii consideră absolut necesar ca viticultorii să fie obligaţi să se conformeze unor practici de cultură şi unor norme privind mediul, în materie de produse fitosanitare şi de alte produse, pentru a contribui la protejarea mediului, la controlarea producţiei primare, la limitarea potenţialului productiv, la contracararea excedentelor şi la îmbunătăţirea calităţii vinurilor, ceea ce va permite reducerea cantităţilor de distilat.
Ei încurajează, totodată, utilizarea, ca înlocuitori, a alcoolului şi a produselor vinicole secundare, prin intermediul politicilor bioenergiei, ceea ce poate contribui eficient la limitarea surplusurilor de producţie.
Distilarea - Mecanism de gestionare a crizelor şi de reechilibrare a pieţei, de protejare a mediului şi de îmbunătăţire a calităţii Pe parcursul primei etape este necesară transformarea celor patru tipuri de distilare actuale în numai două tipuri: a) o distilare obligatorie , care va funcţiona ca plasă de siguranţă şi care va permite raţionalizarea progresivă a pieţei, contribuind în acelaşi timp la îndeplinirea obiectivelor legate de mediu şi de calitate; b) o distilare voluntară a alcoolului din vin, care să permită adaptarea sectorului alcoolului din vin utilizat în scopul încorporării în anumite produse pe bază de vin (vin licoros, brandy) sau al ajustării tăriilor.
Interzicerea noilor plantaţii - Liberalizarea progresivă a noilor plantaţii Parlamentul consideră că reatribuirea progresivă a drepturilor de plantare trebuie realizată în mod prudent şi transparent , ceea ce ar permite evitarea unei dezvoltări haotice a potenţialului viticol al Uniunii , cu efecte negative pe piaţă.
Deputaţii consideră că Statele Membre trebuie să prezinte programe care să includă nivelul de plantare vizat, bilanţul evoluţiei acordării de drepturi, soiurile specifice fiecărei regiuni şi calendarul de punere în aplicare.
Ei subliniază, totodată, că noile drepturi de plantare vor trebui acordate în principal tinerilor agricultori, producătorilor de vinuri de calitate şi exploataţiilor care au fost integrate în programele de îmbunătăţire a calităţii şi de comercializare şi care vor trebui incluse în cadastrul viticol modificat.
Fiecare Stat Membru, în colaborare cu regiunile, organismele sectoriale şi grupările de producători, va trebui să evalueze programul de desţelenire şi evoluţia acestuia, înaintea acordării de noi drepturi de plantare.
Cadastrul viticol - Instrument eficient de control şi gestiune Deputaţii europeni recomandă Statelor Membre să ţină la zi un cadastru viticol care să indice soiurile plantate şi numărul de viţe de vie din fiecare unitate.
Etichetarea şi promovarea vinului european Parlamentul consideră că Uniunea Europeană trebuie să aibă ca obiective stabilizarea, identificarea şi protecţia vinurilor cu o provenienţă geografică recunoscută la nivel mondial.
Identificarea acestor vinuri va fi facilitată prin simplificarea etichetării.
Deputaţii subliniază că practicile oenologice care nu sunt autorizate în Uniunea Europeană trebuie să fie clar menţionate pe etichetele care însoţesc băuturile importate şi care fac apel la imaginea vinului.
Ei recomandă armonizarea reglementărilor Statelor Membre în ce priveşte limba utilizată pentru etichetare, pentru a nu obliga operatorii să traducă anumite informaţii în alte limbi, atunci când termenul utilizat în ţara de destinaţie este similar şi pentru a nu exista riscul de a induce în eroare consumatorii.
Informarea asupra şi promovarea unui consum de vin moderat şi responsabil Deputaţii europeni consideră că este absolut necesară promovarea şi finanţarea informării consumatorilor cu privire la proprietăţile calitative ale vinului produs în Europa, în conformitate cu practicile oenologice tradiţionale controlate, pentru a proteja produsele europene împotriva produselor de import de o calitate îndoielnică şi pentru a le promova pe piaţa internă şi internaţională.
Producţia europeană de vin - statistici Uniunea Europeană se situează pe primul loc ca producător, consumator şi exportator de vinuri la nivel mondial.
Uniunea Europeană este principalul consumator mondial de vinuri (60%), primul importator (12 milioane hectolitri în 2005) şi primul exportator (13 milioane hectolitri în 2005).
Viticultura europeană rămâne un sector important al exporturilor, reprezentând 60% din producţia mondială.
Franţa este principalul producător de vin al Uniunii, cu o medie de 55 milioane hectolitri pe an.
Ea este urmată de Italia (51 milioane hectolitri) şi Spania (43 milioane hectolitri).
Importurile europene provenite de la alţi patru producători mondiali principali au crescut spectaculos în ultimii zece ani: Africa de Sud (+770%), Australia (+500%), Chile (+270%) şi Statele Unite (+160%).
Viticultura europeană reprezintă peste 1,6 milioane de exploatări, care acoperă 3,4 milioane de hectare, şi oferă 5,4% din valoarea producţiei agricole a Uniunii, în timp ce nu absoarbe decât 2,5% din cheltuielile Fondului European de Garantare Agricolă (FEGA).
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
Agricultură
PAC: deputaţii resping a doua oară modularea facultativă
2007-02-19 - 14:45
Parlamentul European a respins, miercuri, pentru a doua oară în decurs de trei luni, aproape în unanimitate, propunerea Comisiei privind modularea facultativă a ajutoarelor directe din cadrul Politicii Agricole Comune (PAC).
Deputaţii estimează că un astfel de principiu ar pune în pericol subzistenţa multor exploataţii, ar provoca distorsiuni în concurenţă şi i-ar discrimina pe agricultori.
Propunerea Comisiei a fost respinsă cu 89 voturi pentru, 584 împotrivă şi 19 abţineri.
În cadrul acordului din decembrie 2005 privind perspectiva financiară a Uniunii pentru 2007-2013, Consiliul European a solicitat ca Statele Membre să fie autorizate să transfere spre programele lor de dezvoltare rurală până la 20% din fondurile ce le revin cu tilu de ajutoare în cadrul Politicii Agricole Comune (PAC).
Ar fi fost vorba de o modulare facultativă - complementară actualei modulări obligatorii de 5% - destinată dezvoltării rurale, conform deciziilor şefilor de stat şi de guvern.
Comisia Europeană a prezentat un proiect în acest sens în mai 2005.
În Parlament, raportul întocmit de Lutz Goepel (PPE-DE, DE) a avertizat că un astfel de transfer ar putea provoca distorsiuni în competiţie între fermierii din diferitele State Membre, şi ar putea determina o "re-naţionalizare" a Politicii Agricole Comune.
Deputaţii europeni s-au declarat, totodată, neliniştiţi de omiterea obligativităţii de co-finanţare naţională a programelor, prevăzută anterior în regulile referitoare la fondurile structurale, pentru a garanta că Statele Membre utilizează eficient fondurile comunitare.
Comisia va trebui să decidă acum dacă-şi va retrage propunerea.
Decizia finală îi aparţine Consiliului.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
Comerţ exterior/internaţional
Republica Moldova: 45 milioane euro asistenţă specială, cu condiţii
2007-02-19 - 14:45
Parlamentul a aprobat acordarea a 45 milioane euro ca asistenţă macrofinanciară pentru Republica Moldova - una dintre cele mai sărace state din Europa, care, începând cu 1 ianuarie 2007 (de la aderarea României), are frontieră comună cu Uniunea Europeană.
Deputaţii europeni au stabilit, însă, câteva condiţii pentru acordarea asistenţei financiare.
Asistenţa financiară vizează susţinerea echilibrului plăţilor, în contextul unei grave deteriorări a comerţului Moldovei şi a dezechilibrării balanţei de plţăţi curente ale acestei ţări.
Ajutorul financiar preconizat - aprobat în baza unui raport întocmit de Béla Glattfelder (PPE-DE, HU) - urmăreşte să contribuie la refacerea balanţei comerciale a Moldovei după creşterea preţului la energie şi embargoul impus de Federaţia Rusă în 2006 asupra importurilor de vin din Republica Moldova.
Sectorul vinului asigură 25% din PNB al Republicii Moldova şi 80% din producţia sa a fost exportată în Rusia.
În general, economia Republicii Moldova rămâne dependentă de agricultură (în special fructe, legume şi tutun) şi duce lipsă de resurse naturale.
Deputaţii europeni consideră că asistenţa financiară ar trebui oferită după verificarea îndeplinirii în mod satisfăcător a condiţiilor ce urmează să fie stabilite cu autorităţile din Moldova.
Condiţiile de eliberare a tranşelor din asistenţa excepţională, care ar trebui stabilite într-un memorandum de înţelegere sau într-un acord de subvenţionare, ar trebui să includă obiective concrete în următoarele domenii:
creşterea transparenţei şi sporirea viabilităţii finanţelor publice,
aplicarea priorităţilor macroeconomice şi bugetare pe baza punerii în aplicare satisfăcătoare a programului economic susţinut de Fondul Monetare Internaţional în temeiul documentului de strategie pentru creştere economică şi reducere a sărăciei, precum şi al reformelor identificate în planul de acţiune Uniunea Europeană-Moldova în cadrul politicii europene de vecinătate;
respectarea integrală a normelor internaţionale în domeniul democraţiei şi respectării drepturilor omului, inclusiv respectarea minorităţilor şi a principiilor fundamentale ale statutului de drept;
plata tranşelor din această asistenţă ar trebui să depindă de realizarea unor progrese reale în îndeplinirea obiectivelor menţionate mai sus.
Republica Moldova încă nu are statut de ţară candidată la Uniunea Europeană.
Preşedintele român, Traian Băsescu, într-un discurs rostit în faţa Parlamentului European la 31 ianuarie, la Bruxelles, a vorbit de nevoia acordării unei "perspective Europene" acestei ţări.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
Energie
Apel la acţiune pentru atenuarea impactului economic al creşterii preţurilor la energie
2007-02-19 - 14:45
Uniunea Europeană ar trebui să ia măsuri pentru a preveni creşterea preţurilor la energie, care afectează economia, consideră Parlamentul European.
Deputaţii au adoptat, joi, un raport în care menţionează că dacă nu vor fi luate măsuri, dependenţa Europei de importurile de energie va creşte de la 50% (în zilele noastre) până la 71% în 2030.
Ei cer investiţii masive în infrastructura energetică şi noi măsuri de îmbunătăţire a eficienţei energetice.
Impactul economic - în special asupra celor mai săraci Raportul - întocmit de Manuel António dos SANTOS (PSE, PT) - subliniază efectul tangibil al creşterii preţului petrolului asupra Uniunii, care a provocat o scădere economică, a investiţiilor şi a locurilor de muncă, în acelaşi timp în care a a determinat sporirea presiunii inflaţioniste şi a ratei dobânzilor.
Documentul notează în special consecinţele sociale ale creşterii preţurilor la energie, care afectează cel mai mult persoanele cele mai sărace şi mai vulnerabile.
Sectoarele transporturilor şi al locuinţelor sunt cele mai afectate, estimează deputaţii europeni.
Nevoia de investiţii masive Parlamentul solicită "investiţii masive în infrastructura energetică şi noi măsuri de îmbunătăţire a eficienţei energetice" în următorii ani.
Deputaţii europeni ar dori din partea Comisiei şi a Consiliului un plan detaliat care să vizeze reducerea gradată a dependenţei Uniunii faţă de importurile de petrol.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
Pescuit
Intensificarea eforturilor pentru combaterea pescuitului ilegal
2007-02-19 - 14:45
Parlamentul a adoptat, joi, la Strasbourg, un raport privind punerea în aplicare a unui plan de acţiune al Uniunii împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat şi nereglementat.
Potrivit raportului, Cartea Verde a Comisiei Europene privind noua politică marină ar putea constitui cadrul unei cooperări mai eficiente.
Deputaţii solicită Comisiei să publice o listă neagră cu navele de pescuit care practică pescuitul ilegal şi să înfiinţeze o Pază Europeană de Coastă.
În programul său de lucru pentru 2007, Comisia Europeană a anunţat că acţiunile de combatere a pescuitului ilegal, nedeclarat şi nereglementat (INN) vor deveni o prioritate.
Raportul lui Marie-Hélène Aubert (Verzi/ALE, FR) conţine propuneri concrete pentru viitoare acţiuni.
Pescuitul ilegal, nedeclarat şi nereglementat (INN) este o problemă majoră la nivel mondial, care provoacă degradarea considerabilă a mediului, contribuie la pierderea stocurilor comerciale şi necomerciale de peşte şi de alte specii şi provoacă dificultăţi comunităţilor dependente de pescuit în ceea ce priveşte mijloacele de subzistenţă atât în ţările în curs de dezvoltare, cât şi în cele dezvoltate.
Lupta împotriva pescuitului INN a fost afectată de factori precum utilizarea pavilioanelor de complezenţă, transbordările în largul mării, lipsa unui control portuar adecvat şi o slabă cooperare între autorităţile de control.
Prin „pescuitul ilegal” se înţeleg activităţile desfăşurate de nave care încalcă legislaţia statelor care aparţin unei Organizaţii regionale de gestionare a pescuitului (ORGP); prin „pescuit nedeclarat” se înţeleg activităţile declarate greşit sau nedeclarate la autoritatea naţională competentă sau ORGP competentă, iar prin „pescuit nereglementat” se înţeleg activităţile desfăşurate de navele fără naţionalitate sau care arborează pavilionul unui stat care nu aparţine unei anumite ORGP, cu încălcarea măsurilor de conservare şi gestionare ale acelei organizaţii.
Deşi pescuitul ilegal, nedeclarat şi nereglementat poate apărea în orice sector al flotei, cel mai mare impact se înregistrează în sectorul pescuitului în larg, în special în apele internaţionale şi pe platformele continentale ale ţărilor în curs de dezvoltare, care deţin puţine mijloace de control.
Potrivit deputaţilor europeni, Comisia Europeană ar trebui să dea publicităţii o listă neagră a tuturor navelor care pescuiesc ilegal, listă care să fie accesibilă tuturor Statelor Membre.
Având în vedere consecinţele pescuitului ilegal (între care posibila contribuţie la finanţarea activităţilor reţelelor de crimă organizată), schimbul de informaţii şi cooperarea internaţională constituie un element esenţial în combaterea acestui fenomen, care continuă să se agraveze.
Navele care nu provin din State Membre, menţionate pe listele negre, trebuie să nu obţină permisiunea să intre în porturile europene pentru nici un motiv, cu excepţia situaţiilor de forţă majoră sau când este vorba de motive umanitare.
Toate navele cu pavilion European trebuie să fie informate să nu furnizeze sprijin (aprovizionare cu combustibil, provizii, transbordare, etc) navelor aflate pe lista neagră, atunci când se află în larg.
Originea legală a peştelui trebuie demonstrată înainte să primească permisiunea de a fi descărcată sau importată în porturile Europene.
Trebuie să existe un flux foarte bine pus la punct de urmărire a traseului pe care peştele de la bordul navelor îl urmează până la descărcare şi la clientul său final.
Parlamentul solicită Comisiei şi Statelor Membre să-şi extindă campaniile comunitare de conştientizare a populaţiei privind extinderea serioasă a pescuitului ilegal şi consecinţele acestuia.
Pază de coastă europeană Parlamentul salută înfiinţarea unei noi Agenţii Europene pentru Controlul Pescuitului, cu sediul la Vigo (Spania), şi îşi exprimă deplina încredere că această agenţie va juca un rol important în lupta împotriva pescuitului ilegal.
Deputaţii europeni solicită Comisiei să ia în considerare înfiinţarea, de asemenea, a unei Paze Europene de Coastă.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-011-RO DOC XML V0//RO
Drepturile femeii/Egalitatea de şanse
Drepturile femeilor în Turcia: progrese insuficiente
2007-02-19 - 14:45
Cadrul juridic din Turcia privind drepturile femeilor "este, în general, satisfăcător, însă există încă carenţe în ce priveşte punerea sa reală în aplicare, precizează Parlamentul European în al doilea său raport privind rolul femeilor în viaţa socială, economică şi politică din Turcia.
Raportul subliniază că respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor femeilor, constituie o condiţie sine qua non pentru aderarea Turciei la Uniunea Europeană.
Raportul lui Emine Bozkurt (PSE, NL) - adoptat marţi cu 522 voturi pentru, 15 împotrivă şi 53 abţineri, şi care urmează rezoluţiei Parlamentului din iulie 2005 privind rolul femeilor din Turcia - subliniază câteva aspecte îngrijorătoare.
Raportul salută demararea negocierilor de aderare cu Turcia, însă "regretă încetinirea procesului de reforme în ultimii ani şi problema persistentă a drepturilor femeilor" şi reaminteşte solicitarea Parlamentului "pentru deplina şi eficienta aplicare a acquis-ului comunitar în domeniul drepturilor femeilor, în special în zonele mai sărace ale Turciei".
Aplicarea legislaţiei Deputaţii europeni solicită Guvernului de la Ankara să accelereze aplicarea noii legislaţii privind drepturile femeilor, pentru a fi în deplină conformitate cu cerinţele comunităţii şi a fi pusă complet în aplicare.
Chiar dacă deputaţii europeni recunosc că noul Cod Penal (în vigoare din 2005) consolidează substanţial drepturile de bază pentru femei, ei notează cu îngrijorare încercările eşuate de a se reface legislaţia cu privire la drepturile femeilor.
Deputaţii deplâng faptul că în unele părţi din Sud-Estul Turciei fetele nu sunt înregistrate la naştere.
Aceasta este în detrimentul luptei împotriva căsătoriei forţate şi a "crimelor în numele onoarei", spun ei, victimele neavând nici o identitate oficială.
Autorităţilor turce li se recomandă să "continue să ia toate măsurile necesare pentru a asigura că toţi copiii turci sunt înregistraţi la naştere".
Stoparea violenţei la adresa femeilor Raportul condamnă violenţele comise la adresa femeilor, în special "crimele în numele onoarei", violenţele domestice, căsătoriile forţate şi poligamia.
Guvernul turc şi Comisia Europeană trebuie să "facă o prioritate din lupta împotriva violenţei, în general, şi din lupta împotriva crimelor în numele onoarei, în special" şi să asigure pentru victime refugii speciale puternic securizate.
Instituţiilor turce li se cere să "stabilească alianţe cu toate reprezentanţele societăţii - civile, sociale şi religioase - pentru a lansa campanii" de sensibilizare faţă de violenţele comise împotriva femeilor şi copiilor.
Femeile în politică Raportul subliniază că participarea femeilor la viaţa politică a Turciei este "foarte slabă".
Parlamentul cere partidelor politice din Turcia să asigure femei candidaţi la următoarele alegeri din 2007.
"Există o nevoie absolută de femei care să ocupe poziţii în funcţii de decizie", consideră deputaţii europeni.
Ei estimează că discriminarea la adresa femeilor poate fi remediată uneori prin măsuri discriminatorii pozitive.
Egalitate de gen în privinţa accesului la Educaţie şi la piaţa muncii Parlamentul îşi exprimă îngrijorarea cu privire la observaţiile Comisiei conform cărora femeile din Turcia sunt victime ale discriminării, mai ales din cauza lipsei accesului la Educaţie şi a ratei ridicate a analfabetismului lor.
UNICEF estimează că în fiecare an, circa 600.000-800.000 fete sunt oprite de familiile lor în a frecventa o şcoală, sau nu pot merge la şcoală din cauza unor dificultăţi logistice.
Deputaţii solicită guvernului turc să garanteze egalitatea şanselor, în special în regiunile din Sud-Est, în materie de acces la Educaţie şi la piaţa muncii.
Rata de angajare a femeilor din Turcia se situează sub 25%, faţă de 55% - media înregistrată în rândul femeilor din Uniunea Europeană cu 25 State Membre.
Deputaţii europeni intenţionează să evalueze progresele în domeniul drepturilor femeilor din Turcia în baza unor criterii de evaluare stabilite în Raportul anual de monitorizare al Comisiei Europene.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-011-RO DOC XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-011-RO DOC XML V0//RO
