A7-0141/2011
8.4.2011
RAPORT
referitor la situația actuală și sinergiile viitoare pentru o eficacitate sporită a FEDER și a celorlalte fonduri structurale
(2010/2160(INI))
Comisia pentru dezvoltare regională
Raportor: Georgios Stavrakakis
PE 458.534v02-00
CUPRINS
PROPUNERE DE REZOLUȚIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN......................................3
EXPUNERE DE MOTIVE........................................................................................................13
AVIZ al Comisiei pentru bugete .................................................................................16
AVIZ al Comisiei pentru ocuparea forȚei de muncă Și afaceri sociale 19
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE.....................................................................24
PROPUNERE DE REZOLUȚIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN
referitoare la situația actuală și sinergiile viitoare pentru o eficacitate sporită a FEDER și a celorlalte fonduri structurale
( 2010/2160(INI) )
Parlamentul European ,
– având în vedere articolul 174 primul paragraf și articolul 175 primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
– având în vedere Regulamentul (CE) nr.
1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune
JO L 210, 31.7.2006, p.
25. , în special articolul 9 alineatul (4),
– având în vedere Decizia 2006/702/CE din 6 octombrie 2006 a Consiliului privind orientările strategice comunitare în materie de coeziune
JO L 291, 21.10.2006, p.
11. ,
– având în vedere Rezoluția sa din 21 octombrie 2008 referitoare la guvernarea și parteneriatul la nivel național, regional și la nivel de proiect în domeniul politicii regionale
JO C 15 E, 21.01.2010, p.
10. ,
– având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2009 referitoare la politica de coeziune: investiții în economia reală
Texte adoptate, P6_TA(2009)0124 . ,
– având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 referitoare la caracterul complementar și la coordonarea politicii de coeziune și a măsurilor de dezvoltare rurală
JO C 117 E, 6.5.2010, p.
46. ,
– având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 referitoare la Cartea verde privind coeziunea teritorială și stadiul dezbaterilor referitoare la viitoarea reformă a politicii de coeziune
Texte adoptate, P6_TA(2009)0163 . ,
– având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la executarea fondurilor alocate sinergiilor în domeniul cercetării și inovării, cuprinse în Regulamentul (CE) nr.
1080/2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională și în cel de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare în orașe și regiuni, precum și în statele membre și în Uniunea Europeană
Texte adoptate, P7_TA(2010)0189 . ,
– având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la contribuția politicii de coeziune la atingerea obiectivelor de la Lisabona și a obiectivelor Strategiei UE 2020
Texte adoptate, P7_TA(2010)0191 . ,
– având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la oferirea unei piețe unice consumatorilor și cetățenilor
Texte adoptate, P7_TA(2010)0186 . ,
– având în vedere Rezoluția sa din 7 octombrie 2010 referitoare la politica de coeziune și regională a UE după 2013
Texte adoptate, P7_TA(2010)0356 . ,
– având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2010 referitoare la buna guvernanță în materie de politică regională a UE
Texte adoptate P7_TA(2010)0468 ,
– având în vedere Al 20-lea raport anual al Comisiei privind punerea în aplicare a fondurilor structurale (2008) din 21 decembrie 2009 ( COM(2009)0617 /2),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” ( COM(2010)2020 )
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 martie 2010 intitulată „Politica de coeziune: raport strategic pentru anul 2010 privind punerea în aplicare a programelor pentru perioada 2007-2013” ( COM(2010)0110 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010 privind „Contribuția politicii regionale la creșterea inteligentă în Europa 2020” ( COM(2010)0553 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2010 privind revizuirea bugetului UE ( COM(2010)0700 ),
– având în vedere al cincilea raport al Comisiei privind coeziunea economică, socială și teritorială: viitorul politicii de coeziune („Al cincilea raport privind coeziunea”), din noiembrie 2010,
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 noiembrie 2010 referitoare la concluziile celui de-al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială ( COM(2010)0642 ),
– având în vedere scrisoarea adresată Președintelui Comisiei de către comisarii pentru politica regională, pentru afaceri maritime și pescuit, pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și incluziune și pentru agricultură și dezvoltare rurală,
– având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,
– având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale ( A7-0141/2011 ),
A. întrucât articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene stipulează că, în scopul promovării unei dezvoltări armonioase a întregii Uniunii, aceasta își dezvoltă și desfășoară acțiunea care conduce la consolidarea coeziunii sale economice, sociale și teritoriale;
B. întrucât considerentul 40 din Regulamentul (CE) nr.
1083/2006 al Consiliului stipulează că programarea ar trebui să asigure coordonarea fondurilor între acestea și a acestora cu celelalte instrumente financiare existente, BEI și Fondul European de Investiții (FEI); această coordonare ar trebui să includă, de asemenea, elaborarea unor planuri financiare complexe și a unor parteneriate public-privat;
C. întrucât Comisia, în strategia Europa 2020, s-a angajat să mobilizeze instrumentele financiare UE – respectiv fondurile pentru dezvoltare rurală și structurale, programele de cercetare și dezvoltare, rețelele transeuropene (TEN), programul-cadru pentru competitivitate și inovare (PCI) și BEI, printre altele – ca parte a unei strategii de finanțare consecvente, reunind sursele de finanțare UE și cele naționale, publice și private, în contextul unei inițiative emblematice denumite „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”, reflectând astfel necesitatea coerenței dintre politici și instrumente;
D. întrucât Al cincilea raport privind coeziunea recunoaște în mod clar că, pentru realizarea obiectivului dezvoltării regionale, este necesară o coordonare strânsă a politicilor publice la toate nivelurile;
E. întrucât Consiliul, în concluziile sale din 14 iunie 2010 privind Raportul strategic al Comisiei pentru 2010 referitor la implementarea programelor politicii de coeziune, a subliniat „necesitatea de a se continua îmbunătățirea coordonării politicii de coeziune și a altor politici UE și naționale, după caz, în vederea sporirii eficacității în ceea ce privește realizarea obiectivelor comune într-un mod mai coordonat”, precum și „valoarea adăugată reală generată de o singură abordare strategică și de norme comune de punere în aplicare pentru Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune, în cadrul general al politicii de coeziune”;
F. întrucât în scrisoarea pe care i-au adresat-o președintelui Comisiei, domnul Barroso, comisarii pentru politica regională, pentru afaceri maritime și pescuit, pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și incluziune și pentru agricultură și dezvoltare rurală au recunoscut „necesitatea de a consolida integrarea diferitelor politici UE pentru a atinge dezvoltarea economică durabilă și incluzivă pe care trebuie să o realizeze Uniunea”, propunând „elaborarea unui cadru strategic comun la nivelul UE pentru FEDER, FSE, Fondul de coeziune, FEADR și FEP, pentru perioada de după 2013”;
G. întrucât reforma politicii structurale pentru perioada de programare 2007-2013 a dus la separarea dezvoltării rurale de cadrul general al fondurilor structurale;
H. întrucât raționalizarea cheltuielilor presupune o mai mare eficacitate și eficiență a politicilor la nivelul UE, precum și la nivel național, regional și local, și întrucât o mai strânsă coordonare și complementaritate sunt elemente esențiale pentru modernizarea politicii de coeziune pe viitor;
I. întrucât, fără un cadru politic de sprijin, sinergiile efective depind în mare măsură de capacitatea organizațională și strategică a beneficiarilor de a combina sprijinul din diferite instrumente UE;
J. întrucât o abordare bazată pe dezvoltarea locală poate contribui semnificativ la eficiența și eficacitatea politicii de coeziune, iar politica de coeziune rămâne instrumentul-cheie pentru abordarea problemelor inerente oricărei regiuni, iar focalizarea asupra dimensiunii urbane a politicii de coeziune, care reflectă zone funcționale mai vaste, trebuie completată de condiții echilibrate în vederea dezvoltării sinergice a zonelor urbane, a celor suburbane și a celor rurale;
K. întrucât există o nevoie acută, dar și presiune pentru consolidarea bugetelor publice, iar acest lucru presupune acțiuni mai inovatoare pentru a spori impactul oricărei finanțări disponibile, și întrucât coordonarea eficientă a politicilor și instrumentelor va contribui la economisirea de timp și de resurse și la câștiguri reale în termeni de eficiență și eficacitate;
L. întrucât coordonarea și sinergiile trebuie căutate atât la nivel orizontal (cu consecvență în cadrul diferitelor politici), cât și la nivel vertical (cu cooperare și coordonare între diferitele niveluri de guvernanță);
M. întrucât o abordare fragmentată poate duce la discrepanțe în politici, la politici care se suprapun sau chiar care se contrazic, la acțiuni publice contradictorii și la dubla utilizare a resurselor, cu consecințe atât pentru eficacitatea regională a politicilor publice, cât și pentru impactul lor național, și întrucât se pare că nu s-a pus suficient accent pe conceptul de abordare integrată în ultimele documente de politică ale Comisiei;
N. întrucât o politică de coeziune mai integrată, consecventă, eficace și eficientă implică un efort mai mare de adaptare a politicilor UE la nevoile și bunurile specifice ale diverselor teritorii și regiuni ale Uniunii;
O. întrucât orientările strategice – în contextul orientării generale de îmbunătățire a accesului la finanțare – implică o mai bună coordonare a fondurilor;
P. întrucât orientările strategice cer în mod explicit încurajarea sinergiilor dintre politicile de dezvoltare structurală, rurală și în materie de ocupare a forței de muncă, subliniind că, în acest context, statele membre ar trebui să asigure sinergia și coerența acțiunilor care ar urma să fie finanțate într-un teritoriu dat și într-un anume domeniu de activitate de către FEDER, Fondul de coeziune, FSE, Fondul european pentru pescuit (FEP) și Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR); întrucât acestea prevăd, de asemenea, că principiile directoare principale cu privire la linia de demarcare și mecanismele de coordonare dintre acțiunile sprijinite din diversele fonduri ar trebui definite în cadre de referință strategice naționale/planuri strategice naționale;
Q. întrucât Consiliul, în concluziile sale din 21 februarie 2011 privind cel de al cincilea raport referitor la coeziunea economică, socială și teritorială, solicită Comisiei să aibă în vedere posibilitatea de a pune în aplicare programe multifonduri;
R. întrucât anumite regiuni din cadrul Uniunii Europene se învecinează cu state terțe care beneficiază de Fondul european de dezvoltare (FED), ar trebui identificate îndeosebi sinergii de finanțare a anumitor proiecte, în vederea sporirii potențialului de dezvoltare al regiunilor europene care prezintă aceste caracteristici;
S. întrucât evaluarea la jumătatea perioadei admite faptul că flexibilitatea bugetară este limitată și că există obstacole în calea restabilirii priorităților chiar și în cadrul programelor, menționând totodată că neconcordanțele dintre programe și poverile administrative apăsătoare afectează eficacitatea;
T. întrucât, în situația post-criză actuală, este mai important decât înainte să înțelegem procesele din economiile statelor membre și rezultatele obținute prin utilizarea resurselor UE;
U. întrucât este important să asigurăm vizibilitatea și „valoarea adăugată europeană” a contribuției UE,
Timpul și locul pentru o mai bună coordonare și sinergii mai robuste
1. solicită propunerea, încă din acest moment, a unui cadru strategic unic pentru următoarea perioadă de programare financiară de după 2013, pentru a asigura o abordare comună și pentru a valorifica sinergiile dintre toate acțiunile care contribuie la fața locului la sprijinirea obiectivelor politicii de coeziune, așa cum au fost acestea definite în tratate, și care sunt finanțate de FEDER, Fondul de coeziune, FSE, FEADR și FEP;
2. subliniază că scopul politicii de coeziune ar trebui să fie o creștere economică durabilă, inteligentă și favorabilă incluziunii, răspândită uniform din punct de vedere teritorial și social, reducerea disparităților de dezvoltare dintre regiuni, crearea de locuri de muncă, ameliorarea calității vieții, formarea lucrătorilor pentru noi locuri de muncă, inclusiv în domeniul economiei durabile, coeziunea socială și teritorială și realizarea modelului social european, care constituie un factor de coeziune și de competitivitate al economiei europene;
3. afirmă că politica de coeziune ar trebui utilizată pentru a obține o creștere durabilă în UE și o distribuție mai echitabilă și mai omogenă a bogăției prin stimularea concurenței și prin urmărirea reducerii disparităților de natură socioeconomică dintre regiunile UE;
4. consideră că politica de coeziune este unul dintre pilonii unei politici economice a UE care favorizează strategia de investiții pe termen lung și incluziunea socială; consideră că politica de coeziune este o garanție a sprijinului pentru regiunile cel mai puțin dezvoltate și grupurile defavorizate, care conduce la dezvoltarea echilibrată și armonioasă a Uniunii Europene; ia act de faptul că valoarea adăugată europeană constă în faptul că toți oamenii pot beneficia de succesele economice ale UE; pledează, așadar, în favoarea menținerii independenței politicii de coeziune printr-o finanțare substanțială;
5. salută propunerea prezentată în Comunicarea Comisiei privind revizuirea bugetară privind adoptarea de către Comisie a unui cadru strategic comun pentru a consolida integrarea politicilor UE în vederea realizării strategiei Europa 2020; solicită, în acest context, să se ia măsuri pentru a stimula sinergiile dintre metodele de finanțare pentru inițiativele emblematice ale strategiei UE 2020; arată totuși că îmbunătățirea sinergiilor dintre acțiunile finanțate de cele cinci fonduri sus-menționate într-un cadru strategic comun este esențială nu numai pentru îndeplinirea obiectivelor Europa 2020, ci și, în primul rând, pentru îndeplinirea obiectivelor politicii de coeziune, așa cum au fost acestea stabilite în tratat;
6. salută Al cincilea raport privind coeziunea care, deși se axează în principal pe sublinierea contribuțiilor pe care le pot avea regiunile și politica de coeziune la îndeplinirea obiectivelor Europa 2020, conține totuși mai multe concluzii care dovedesc rolul esențial al sinergiilor sporite între fondurile structurale, inclusiv Fondul de coeziune;
7. consideră că cheltuielile efectuate în domeniul politicii de coeziune trebuie să fie raționalizate prin reducerea fragmentării instrumentelor și a canalelor de finanțare și prin încurajarea unei complementarități mai mari între diversele instrumente de finanțare; salută propunerea Comisiei privind o mai bună stabilire a priorităților și o concentrare tematică a resurselor UE și naționale asupra unei serii de priorități în scopul realizării coordonării consolidate a fondurilor, cu posibilitatea de sporire a caracterului strategic al acestei politici; subliniază totuși faptul că statele membre, autoritățile regionale și locale continuă să aibă nevoie de suficientă flexibilitate pentru a adapta prioritățile la necesitățile lor de dezvoltare specifice;
8. salută propunerea Comisiei referitoare la contractele de parteneriat pentru dezvoltare și investiții care vizează îmbunătățirea gradului de coordonare dintre fondurile comunitare și finanțările naționale destinate obiectivelor și programelor; subliniază necesitatea de a implica autoritățile locale și regionale în redactarea și punerea în aplicare a acestor contracte; solicită coordonarea acestor contracte cu reformele naționale ale politicilor sectoriale care au impact asupra teritoriului (de exemplu infrastructurile de transport și de C&D);
9. subliniază faptul că numeroase inițiative de dezvoltare economică din cadrul politicii de coeziune nu creează pur și simplu oportunități de care ar fi de dorit să se profite și că, în realitate, succesul lor depinde de factorii umani și fizici vizați (îmbunătățirea infrastructurii, de exemplu, nu duce automat la un nivel de creștere mai ridicat dacă nu este combinată cu investiții în educație, întreprinderi și inovație); consideră, în consecință, că sporirea sinergiilor dintre FEDER, FSE și Fondul de coeziune va maximaliza efectul de dezvoltare al acestor fonduri;
10. atrage atenția asupra rolului pe care Fondul european de dezvoltare regională îl joacă în utilizarea eficientă a Fondului social european, întrucât FEDER este responsabil pentru crearea condițiilor precum infrastructura și accesibilitatea corespunzătoare, fără de care investițiile legate de crearea de locuri de muncă se dovedesc a fi ineficiente;
11. subliniază faptul că această criză economică a sporit încă și mai mult nevoia urgentă privind luarea de măsuri în sectoarele acoperite de Fondul social european, promovând în special ocuparea forței de muncă, reorientarea profesională, incluziunea socială și reducerea sărăciei;
12. subliniază faptul că FSE, ca instrument auxiliar pentru activitățile de formare continuă, dobândire a calificărilor și reorientare în carieră, ar trebui considerat ca fiind o resursă esențială, acesta nefiind în realitate exploatat la maximum, în vederea promovării unei creșteri complexe și eficiente și a unei competitivități bazate pe cunoaștere în Europa;
13. subliniază că conceperea politicilor de o manieră focalizată și coordonată ar permite să se acorde prioritate investițiilor care au cel mai mare impact asupra competitivității și dezvoltării economice în cadrul regiunilor;
14 . este de părere că măsurile de dezvoltare rurală luate în cadrul FEADR și măsurile de dezvoltare durabilă pentru zonele de pescuit luate în cadrul FEP ar trebui integrate într-un cadru unic cu celelalte fonduri structurale, respectiv FEDER, Fondul de coeziune și FSE; în consecință, îi solicită Comisiei să evalueze în ce măsură ar putea fi garantată o abordare cuprinzătoare privind dezvoltarea comunităților rurale și pescărești, în conformitate cu obiectivul de coeziune teritorială, printr-o transferare a măsurilor de dezvoltare locală din cadrul acestor două fonduri sub „umbrela coeziunii” sau, cel puțin, prin sinergii mai clare în rândul tuturor fondurilor; consideră că o asemenea abordare ar lua în considerare contextul politicilor-cheie cu impact teritorial și ar permite actorilor implicați activ în procesele de dezvoltare la nivel regional și local să implementeze o politică bazată în mod eficace pe localizare, potrivită necesităților teritoriale ale zonelor rurale și de pescuit sau ale insulelor mici;
15. subliniază faptul că coordonarea ar trebui intensificată în continuare nu numai la nivelul instrumentelor politicii de coeziune în sine (FEDER, FSE și Fondul de coeziune), ci și la nivelul acțiunilor finanțate de aceste instrumente și al activităților efectuate în cadrul rețelelor transeuropene, al celui de-al șaptelea program-cadru și al politicii de competitivitate și inovare;
16. consideră că sinergiile pot fi pertinente în temeiul obiectivului privind cooperarea teritorială dintre FEDER și instrumentele de preaderare și de vecinătate, în cadrul proiectelor transfrontaliere; solicită Comisiei să analizeze în ce cazuri s-ar putea încerca coordonarea cu alte instrumente ale aspectelor externe ale politicilor UE, cum ar fi FED;
17. consideră că această consolidare și coordonare reciprocă a politicilor UE poate să asigure, fără îndoială, cele mai bune rezultate cu putință în cadrul execuției bugetului UE; solicită dezvoltarea unor inițiative de inginerie financiară, cum ar fi instrumentele finanțate de BEI, precum și folosirea acestor instrumente într-o măsură mai mare;
18. subliniază totuși faptul că multe state membre întâmpină dificultăți în coordonarea diverselor fonduri și că se pare că acestea și-au exprimat îngrijorarea în ceea ce privește lipsa sinergiei, și, în unele cazuri, chiar și cu privire la suprapunerea acestor fonduri; subliniază, în această privință, faptul că normele complexe de gestionare a fondurilor necesită un nivel prea ridicat de capacitate instituțională pentru a depăși barierele și pentru a coordona în mod satisfăcător implementarea acestora; subliniază importanța cofinanțării și necesitatea de a simplifica regulile pentru a permite consolidarea sinergiilor dintre fondurile structurale;
19. subliniază faptul că simplificarea, care este esențială pentru o politică de coeziune de succes, trebuie să fie asigurată atât la nivel național, cât și regional, ducând astfel la îmbunătățirea rezultatelor; invită Comisia să prezinte o arhitectură mai simplă pentru această politică în viitor, bazată pe flexibilitate, proporționalitate și vizibilitate crescute în ceea ce privește utilizarea fondurilor, pentru a facilita absorbția lor completă și rapidă;
20. amintește că FEDER și celelalte fonduri structurale s-au confruntat în principal cu dificultăți privind transferul eficient al banilor către proiecte care, datorită orientării lor, au șanse sporite de a genera dezvoltare economică și de a crea locuri de muncă, axându-se îndeosebi pe capacitatea de absorbție mai degrabă decât pe rezultate;
21. sprijină o politică de coeziune orientată mai mult spre rezultate și mai puțin spre regularitatea cheltuielilor și procedurilor, care însă stabilește un echilibru eficient între calitatea intervențiilor și controlul financiar și administrativ; recomandă să fie introduse mecanisme adecvate de evaluare pentru îmbunătățirea capacităților instituționale și administrative ale organismelor însărcinate cu administrarea programului, contribuind astfel la calitatea cheltuielilor și la reducerea numărului de erori;
22. sprijină o structură a viitoarei politici de coeziune mai simplă, mai flexibilă și capabilă să faciliteze o absorbție și o eficiență optimă a fondurilor;
23. subliniază că valoarea adăugată europeană poate și trebuie dobândită prin intermediul unei sinergii sporite între instrumentele financiare ale politicii de coeziune și al unei coordonări mai bune între acestea și alte instrumente de finanțare;
Un singur obiectiv: coeziunea; un set de instrumente destinate realizării sale
24. consideră că normele comune privind gestionarea, eligibilitatea, auditul și procedura de raportare în cazul proiectelor finanțate de FEDER, FSE, Fondul de coeziune, FEADR și FEP (îndeosebi în ceea ce privește măsurile de sprijinire a diversificării economice a zonelor rurale și de pescuit) ar juca un rol cheie în intensificarea și facilitarea implementării mai eficiente a programelor politicii de coeziune și ar contribui, de asemenea, în mod esențial la eforturile de simplificare; mai mult, consideră că acest lucru ar simplifica atât utilizarea fondurilor de către beneficiari, cât și gestionarea fondurilor de către autoritățile naționale, reducând riscul de eroare și furnizând, totodată, diferențiere, după caz, pentru a reflecta specificitățile politicilor, ale instrumentelor și ale beneficiarilor și facilitând, de asemenea, participarea părților interesate cu un rol mai modest la programele politicii de coeziune, precum și o absorbție mai ușoară a fondurilor disponibile, cu condiția ca această simplificare să fie sprijinită de alocarea unor fonduri suficiente pentru asistența tehnică;
25. insistă că Fondul social european ar trebui să rămână în cadrul regulamentului privind dispozițiile generale referitoare la fondurile politicii de coeziune; în consecință, subliniază necesitatea de a menține și de a consolida modelul unui singur regulament general care să cuprindă normele de gestionare, eligibilitate, audit, control și raportare, în combinație cu regulamente concise, și care să vizeze fonduri concrete, reflectând obiectivele de politici specifice fiecărui fond; în plus, evidențiază faptul că coordonarea trebuie să aibă loc la toate nivelurile elaborării politicilor, de la planificare strategică la implementare și plăți, până la finalizare, audit, control și evaluare;
26. solicită Comisiei să analizeze cele mai eficiente modalități de sporire a sinergiilor pe teren; sugerează, în această privință, să se analizeze posibilitatea de a permite statelor membre să aleagă să aibă un singur program operațional pe regiune sau un program operațional multiregional în cadrul strategiilor macroregionale, care să încorporeze fonduri diferite (FEDER, FES, Fondul de coeziune, FEADR și FEP), cu o singură autoritate de gestionare, acordând o atenție specială contribuțiilor pe care le au regiunile pentru o abordare descentralizată și acordării unei autonomii și flexibilități crescute regiunilor în ceea ce privește participarea la propriile lor strategii, precum și acordării de noi competențe nivelurilor regionale și locale de administrație;; sugerează ca autoritățile naționale de gestionare ale statelor membre să elaboreze programe operaționale viitoare orientate în cea mai mare măsură posibilă spre obiective locale și regionale;
27. invită Comisia să ia în considerare programele multifond pentru statele membre și regiunile care doresc să le utilizeze; consideră că acest lucru ar contribui la funcționarea mai integrată și mai flexibilă și ar spori eficacitatea diverselor fonduri (FEDER, FSE, Fondul de coeziune, FEADR, FEP și al șaptelea Program-cadru pentru cercetare);
28. solicită Comisiei să înainteze propuneri pentru revizuirea dispozițiilor privind finanțarea încrucișată și pentru reducerea obstacolelor care stau în calea aplicării acestora, în baza unor date fiabile și complete privind utilizarea și impactul acestora, în scopul asigurării unui nivel mai mare de simplificare și de certitudine juridică în aplicarea acestora în comparație cu situația observată în prezent;
29. solicită clarificarea teritoriului vizat și armonizarea normelor de eligibilitate dintre FEDER și FEADR în zona suburbană și cea rurală pentru a evita suprapunerile nenecesare dintre acestea; insistă asupra necesității unei cooperări strânse în domeniul selectării și monitorizării proiectelor finanțate din aceste două fonduri în orice zonă dată;
30. subliniază flexibilitatea adăugată de finanțarea încrucișată dintre FEDER și FSE pentru proiectele de incluziune socială și strategiile de dezvoltare integrate; solicită Comisiei să dezvolte o rețea de ghișee unice care să furnizeze orientări, informații și sfaturi practice persoanelor interesate, astfel încât publicul să fie ținut la curent în mod corespunzător atât cu privire la finanțarea încrucișată, cât și la sinergiile dintre fonduri în general; îndeamnă ca acest efort îndreptat spre simplificare să fie adus în atenția publicului, scopul fiind acela de a reduce cantitatea de informații solicitate la minimul necesar.
31. consideră că dezvoltarea resurselor umane și o mai bună diseminare a informațiilor reprezintă condiții preliminare pentru absorbția cu succes a fondurilor și realizarea corespunzătoare a diverselor proiecte;
32. subliniază, totodată, importanța sporirii capacității administrative în statele membre, la nivel regional și local, precum și în rândul părților interesate, pentru a depăși obstacolele care stau în calea sinergiilor eficiente dintre fondurile structurale și alte fonduri și pentru a veni în sprijinul elaborării și implementării eficiente a politicilor; insistă asupra rolului esențial pe care îl are Comisia în această privință;
33. invită Comisia să îmbunătățească atât formarea administratorilor naționali, regionali și locali, cât și asistența tehnică, pentru a multiplica competențele și cunoștințele în domeniul normelor referitoare la problemele privind punerea în aplicare;
34. invită statele membre să acorde prioritate investițiilor în capacitățile instituționale și să își simplifice dispozițiile naționale în vederea reducerii sarcinilor administrative și a sporirii capacității de absorbție a acestora;
35. reamintește, în acest sens, contribuția importantă a respectării principiului subsidiarității și a principiului guvernanței pe mai multe niveluri în vederea promovării coordonării între diferitele organisme însărcinate cu adoptarea de decizii și a consolidării sinergiilor dintre diferitele instrumente de finanțare;
36. consideră că participarea activă a partenerilor sociali prin dialogul social și teritorial permanent este de o importanță vitală în utilizarea mai eficientă a fondurilor;
37. recunoaște impactul neuniform al crizei economice asupra teritoriului și populației UE; consideră că noua strategie de utilizare a fondurilor va fi mai eficientă dacă implică nivelurile de guvernanță regional și local, care sunt capabile să aplice obiectivele strategice la condițiile locale, prin modalități precum un dialog structurat cu toate părțile interesate, cu organizațiile care promovează drepturile privind egalitatea de gen, partenerii sociali și organizațiile neguvernamentale, dar și cu instituțiile financiare și bancare; subliniază nevoia de păstrare a unei marje suficiente pentru cerințele regionale și locale în formularea obiectivelor politice;
38. solicită Comisiei să elaboreze un ghid european al guvernanței pe mai multe niveluri și să încurajeze statele membre să îl pună în aplicare în funcție de obiectivele specifice locale și regionale și să extindă mecanismele de guvernanță ale politicii de coeziune (de exemplu, programare, finanțare și implementare în parteneriat între nivelurile național, regional și local) la acele fonduri care sunt acoperite de cadrul strategic comun planificat, în scopul sporirii eficienței și eficacității cheltuielilor publice;
39. solicită Comisiei ca, atunci când va stabili noul cadrul strategic comun și va înainta propuneri de regulamente, să includă dispoziții care să le permită parteneriatelor locale și regionale (orașe, comune, regiuni funcționale, grupuri de autorități locale) să încorporeze diversele linii de finanțare UE într-un cadru coerent și integrat în teritoriile lor;
40. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre.
EXPUNERE DE MOTIVE
Timpul și locul pentru o mai bună coordonare și sinergii mai robuste
Raportorul consideră că logica unei inițiative mai ferme de coordonare a eforturilor din partea fondurilor și programelor UE își are originea, în mod semnificativ, în era post-criză în care a intrat Europa.
Este clar că, în anii ce vor veni, necesitatea consolidării bugetelor publice ne va forța să fim mai inovatori și să încercăm să obținem un impact mai pronunțat de pe urma finanțărilor disponibile.
Aceasta este o oportunitate în acest sens, după cum a recunoscut multă lume.
Parlamentul a insistat în permanență, în mai multe rezoluții ale sale, că „este nevoie de sinergii, precum și de o abordare integrată a diverselor politici sectoriale pentru a atinge un rezultat optim în ceea ce privește dezvoltarea și creșterea economică la fața locului” și că „ar trebui să existe un angajament pentru o politică a UE unică și flexibilă”
Rezoluția Parlamentului European din 24 martie 2009 [ P6_TA(2009)0163 ]. .
Concentrarea acțiunii comune a fondurilor la nivel regional și/sau local sporește valoarea adăugată a acestora și permite părților interesate de la nivel local să adapteze acțiuni specifice la nevoile economice și sociale reale și, astfel, la situația ocupării forței de muncă din fiecare regiune specifică (strategie de dezvoltare locală, planuri de dezvoltare create la nivel local etc.).
Coordonarea fondurilor, realizări până în prezent
Cât privește FSE, experiența demonstrează clar că finanțarea prin FEDER a acțiunilor economice (inovare, cercetare, IMM-uri, mediu etc.) poate fi mai eficientă dacă este strâns coordonată și integrată cu acțiunile întreprinse prin fondul respectiv, având în vedere în special faptul că succesul celor mai multe programe și măsuri depinde, în mare parte, de combinația reușită a mai multor factori, între care dezvoltarea umană este de importanță majoră.
Consolidarea valorii adăugate europene a celor două fonduri structurale este legată de progresele înregistrate în realizarea efectului de sinergie între intervenția economică și cea socială.
Reforma politicii structurale pentru perioada de programare 2007-2013 a dus la separarea Fondului pentru dezvoltare rurală de cadrul general al fondurilor structurale.
S-a subliniat faptul că această separare nu ar trebui să aibă drept rezultat dublarea sau omiterea obiectivelor, iar oportunitățile de dezvoltare ar trebui garantate în zonele rurale și urbane deopotrivă, însă datele concrete „de la fața locului” sunt contradictorii.
Eficiența politicilor de dezvoltare rurală presupune o coordonare strânsă cu procesul de implementare a măsurilor în cadrul FEADR și cu instrumentele de politică regională, în egală măsură.
În acest context, Parlamentul European a insistat în mod repetat asupra necesității unei monitorizări atente a separării politicii de dezvoltare rurală de politica de coeziune, în vederea evaluării impactului său real asupra dezvoltării zonelor rurale.
Rezultatele separării FEADR de domeniul politicii de coeziune ar trebui evaluate cu atenție.
Necesitatea unei flexibilități sporite în ceea ce privește utilizarea fondurilor, pe de o parte, și a unei culturi administrative care să promoveze o abordare multidisciplinară și o simplificare a administrării fondurilor, pe de altă parte, nu este nouă.
În domeniul sinergiilor dintre fondurile structurale, Al 7-lea program-cadru pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și activități demonstrative, precum și programul-cadru pentru competitivitate și inovare, Parlamentul European a insistat asupra necesității de a evita o concentrare ridicată a capacității în centre de interes economic și regiuni „de top” ale UE, regretând faptul că sinergiile în ceea ce privește finanțarea nu sunt încă bine cunoscute.
Da sinergiilor, dar cum?
Elementele importante ale coordonării sunt deja în funcțiune, dar pot fi îmbunătățite și mai mult în beneficiul unor sinergii mai robuste.
Instrumentele politicii de coeziune a UE (FEDER, FSE și FC) sunt gestionate într-un cadru comun, a cărui sferă de acoperire se întinde de la orientările strategice până la plăți și proceduri de raportare.
Totuși, nu este suficient.
Coordonarea poate fi îmbunătățită la nivelul instrumentelor politicii de coeziune și nu numai.
Un sistem integrat de planificare și implementare poate îngloba toate domeniile politice, de exemplu, în cadrul unui plan național de dezvoltare, sau poate include doar câteva domenii politice, în vederea abordării unor probleme individuale complexe (adică strategia UE 2020).
Avantajul planificării integrate constă în ideea că problemele complexe nu pot fi rezolvate dacă sunt abordate dintr-o singură direcție - șomajul nu poate fi combătut doar prin formarea profesională a șomerilor, trebuie, în același timp, inițiate politici de creare de locuri de muncă, cum ar fi sprijinirea IMM-urilor, a întreprinderilor aflate la început de drum etc. Atunci când o țară/regiune este subdezvoltată, iar obiectivul este recuperarea handicapurilor, prin instituirea unor politici sectoriale gestionate separat, cum ar fi infrastructura de mediu sau de transport, nu se vor obține rezultate semnificative la nivelul dezvoltării sale globale
Publicație a OCDE, intitulată „Regions matter: economic recovery, innovation and sustainable growth” (Regiunile contează: redresare economică, inovație și creștere durabilă), 2009, p.
125. .
O abordare fragmentată poate duce la politici care să se suprapună sau chiar să fie incompatibile, la acțiuni publice contradictorii și la dubla utilizare a resurselor, cu consecințe atât asupra eficienței la nivel regional a politicilor publice cât și sub aspectul impactului lor la nivel național
Idem. .
În contextul politicii de coeziune a UE, acest lucru înseamnă că actualul sistem de planificare și implementare, care reunește politici (și finanțare pentru acestea) pentru dezvoltarea resurselor umane, pentru dezvoltarea întreprinderilor, în special a IMM-urilor, pentru dezvoltarea infrastructurii etc., servește la sprijinirea regiunilor în a recupera handicapurile.
Fiecare dintre aceste politici, dacă ar fi implementate separat, ar realiza mult mai puțin decât realizează actualmente împreună în cadrul unui sistem integrat de planificare și implementare.
O acțiune combinată a planificării și punerii în aplicare a fondurilor structurale și a Fondului de coeziune, precum și o mai bună reintegrare a acestora cu Fondul pentru dezvoltare rurală și Fondul pentru pescuit sunt esențiale pentru eliberarea potențialului regiunilor rămase în urmă.
Sinergiile și coordonarea nu implică soluții universal valabile.
În schimb, acestea afirmă necesitatea unei coordonări strategice strânse a instrumentelor, a politicilor și a actorilor, în vederea realizării unor intervenții și programe atent concepute, care să țină seama de specificitățile teritoriale și avantajele comparative sau trăsăturile speciale ale fiecărei regiuni, printr-o abordare integrată bazată pe localizare
Studiul intitulat „Applied Research Project of EDORA - European Development Opportunities for Rural Areas” (Proiect de cercetare aplicată EDORA - Oportunități de dezvoltare europeană pentru zonele rurale), realizat în cadrul ESPON 2013, iulie 2010, partea B, p.
48. .
******
Având în vedere cele de mai sus, raportorul consideră că momentul actual, complex în sine prin faptul că depășim încet-încet rezultatele crizei financiare și economice, ne-a oferit șansa de a profita de pe urma viitoarelor negocieri cu privire la următorul cadru financiar multianual (CFM), pentru a realiza sinergii mai robuste între fondurile și programele UE prin punerea în funcțiune a unui mecanism de coordonare și mai amplu .
Acesta va trebui să includă poziționarea actualelor orientări strategice la un nou nivel de planificare strategică prin instituirea unui cadru strategic unic și completarea cadrului general de instrumente ale politicii de coeziune a UE prin legături suplimentare cu alte programe specifice Uniunii Europene.
27.1.2011
AVIZ al Comisiei pentru bugete
destinat Comisiei pentru dezvoltare regională
referitor la situația actuală și sinergiile viitoare pentru o eficacitate sporită a FEDER și a celorlalte fonduri structurale
( 2010/2160(INI) )
Raportor pentru aviz: Ivars Godmanis
SUGESTII
Comisia pentru bugete recomandă Comisiei pentru dezvoltare regională, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
1. salută propunerea comisiei pentru un cadru strategic comun între FEDER, Fondul de coeziune, Fondul social european, FEP și FEADER, care este esențial pentru asigurarea unei coordonări strategice mai bune și a unei mai bune îndepliniri a obiectivelor UE 2020;
2. sprijină cu fermitate un fond social european integrat în politica de coeziune, ca mijloc de asigurare a unei abordări integrate și de evitare a sectorializării; recomandă ca, odată cu menținerea structurii actuale a fondului, să fie realizată o reevaluare a funcționării și priorităților sale, în vederea asigurării integrării coeziunii economice și sociale;
3. recunoaște că planificarea integrată va conduce la o anumită armonizare a normelor programelor de fonduri structurale și, prin urmare, la proceduri mai simple; este convins că acest proces va facilita participarea partenerilor în cadrul proiectelor cofinanțate și va evita sarcinile administrative excesive și împărțirea ineficientă a fondurilor;
4. subliniază faptul că simplificarea, care este esențială pentru o politică de coeziune de succes, trebuie să fie asigurată atât la nivel național, cât și regional, ducând astfel la îmbunătățirea rezultatelor; invită Comisia să prezinte o arhitectură mai simplă pentru această politică în viitor, bazată pe flexibilitate, proporționalitate și vizibilitate crescute în ceea ce privește utilizarea fondurilor, pentru a facilita absorbția lor completă și rapidă;
5. sprijină o politică de coeziune orientată mai mult spre rezultate și mai puțin spre regularitatea cheltuielilor și procedurilor, însă stabilește un echilibru eficient între calitatea intervențiilor și controlul financiar și administrativ; recomandă să fie introduse mecanisme adecvate de evaluare pentru îmbunătățirea capacităților instituționale și administrative ale organismelor însărcinate cu administrarea programului, contribuind astfel la calitatea cheltuielilor și la reducerea numărului de erori;
6. îndeamnă realizarea de complementarități mai apropiate între fondurile UE și finanțarea existentă la nivel național, regional și local, drept o condiție necesară pentru îmbunătățirea coordonării și eficienței în utilizarea resurselor disponibile.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
26.1.2011
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
23
1
1
Membri titulari prezenți la votul final
Marta Andreasen, Reimer Böge, Lajos Bokros, Giovanni Collino, Göran Färm, José Manuel Fernandes, Eider Gardiazábal Rubial, Salvador Garriga Polledo, Jens Geier, Ivars Godmanis, Lucas Hartong, Jutta Haug, Monika Hohlmeier, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, Sergej Kozlík, Alain Lamassoure, Giovanni La Via, Barbara Matera, Claudio Morganti, Dominique Riquet, Helga Trüpel, Derek Vaughan, Angelika Werthmann, Jacek Włosowicz
Membri supleanți prezenți la votul final
Jan Mulder
2.2.2011
AVIZ al Comisiei pentru ocuparea forȚei de muncă Și afaceri sociale
destinat Comisiei pentru dezvoltare regională
referitor la situația actuală și sinergiile viitoare pentru o eficacitate sporită a FEDER și a celorlalte fonduri structurale
( 2010/2160(INI) )
Raportor pentru aviz: Sergio Gaetano Cofferati
SUGESTII
Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale recomandă Comisiei pentru dezvoltare regională, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
1. reamintește că coeziunea economică, socială și teritorială sunt principii fundamentale pentru definirea tuturor politicilor și acțiunilor UE, în conformitate cu articolul 4 din Tratatul pentru funcționarea Uniunii Europene (TFUE), și că punerea în aplicare a acestor politici și acțiuni ar trebui să țină cont de dispozițiile articolului 9 din TFUE;
2. subliniază că scopul politicii de coeziune ar trebui să fie o creștere economică durabilă, inteligentă și favorabilă incluziunii, răspândită uniform din punct de vedere teritorial și social, reducerea disparităților de dezvoltare dintre regiuni, crearea de locuri de muncă, ameliorarea calității vieții, formarea lucrătorilor pentru noi locuri de muncă, inclusiv în domeniul economiei durabile, coeziunea socială și teritorială și realizarea modelului social european, care constituie un factor de coeziune și de competitivitate al economiei europene;
3. afirmă că politica de coeziune ar trebui utilizată pentru a obține o creștere durabilă în UE și o distribuție mai echitabilă și mai omogenă a bogăției prin stimularea concurenței și prin urmărirea reducerii disparităților de natură socioeconomică dintre regiunile UE;
4. consideră că politica de coeziune este unul dintre pilonii unei politici economice a UE care favorizează strategia de investiții pe termen lung și incluziunea socială; consideră că politica de coeziune este o garanție a sprijinului pentru regiunile cel mai puțin dezvoltate și grupurile defavorizate, care conduce la dezvoltarea echilibrată și armonioasă a Uniunii Europene; ia act de faptul că valoarea adăugată europeană constă în faptul că toți oamenii pot beneficia de succesele economice ale UE; pledează, așadar, în favoarea menținerii independenței politicii de coeziune printr-o finanțare substanțială;
5. recunoaște că abordarea integrată a politicii de coeziune, care armonizează diverse obiective sectoriale cu nevoile și posibilitățile regiunilor, reprezintă o caracteristică importantă care contribuie la eficacitatea sa, fiind astfel nevoie ca aceasta să fie menținută și consolidată în continuare;
6. este convins că dificultățile generate de criza economică ar trebui să determine Comisia să prezinte rapid o propunere de revizuire a fondurilor structurale care să fie conformă cu obiectivele stabilite în Strategia UE 2020, care să țină cont, printre altele, de nevoile și posibilitățile statelor membre și ale regiunilor, precum și de pozițiile exprimate de Parlamentul European în Rezoluția sa referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (raport la jumătatea perioadei)
Texte adoptate, P7_TA(2010)0376 . și care să exploreze cele mai adecvate soluții de cofinanțare a politicilor de inovare socială;
7. consideră că politica de coeziune ar trebui să utilizeze într-o mai mare măsură componenta sa economică pentru a putea completa mai bine celelalte politici europene existente, consolidând astfel creșterea economică prin crearea de locuri de muncă și asigurarea unui grad crescut de ocupare a forței de muncă;
8. consideră că, pentru a asigura succesul Strategiei UE 2020, instrumentele de coeziune socială și teritorială ale UE ar trebui să fie strâns legate într-un nou cadru comun care să prevadă sinergii solide între politicile UE și toate fondurile structurale; subliniază că, într-un cadru comun, fiecare instrument necesită regulamente și obiective adecvate și specifice pentru a asigura un sprijin dimensionat corespunzător; subliniază că Fondul social european este principalul instrument specific destinat pieței muncii și incluziunii sociale și că incluziunea socială trebuie astfel consolidată pentru a îndeplini obiectivele Strategiei UE 2020; consideră că norma existentă privind suprapunerea dintre FEDER și FSE este destinată cu predilecție simplificării utilizării fondurilor, în special pentru proiectele integrate locale și pentru consolidarea sinergiilor;
9. consideră că, având în vedere efectele dramatice ale crizei economice și sociale, care au dus și la adâncirea disparităților regionale, procedurile pentru utilizarea fondurilor ar trebui să răspundă rapid problemelor și deficiențelor regionale sau sociale, una dintre modalitățile de a realiza acest lucru fiind intervențiile mai bine direcționate;
10. consideră că, pentru a fi util, FSE trebuie să se axeze pe investiții care să vizeze competențele, activitățile de formare continuă – luând în considerare de asemenea noile competențe cheie legate de dezvoltarea durabilă – și recalificarea profesională, buna funcționare a pieței muncii, crearea de oportunități de încadrare în muncă și condițiile sociale, activitățile de cercetare și inovare pentru o tranziție ușoară spre o economie durabilă, cu scopul de a promova șansele de angajare, productivitatea, creșterea economică, remunerarea adecvată, calitatea vieții și ocuparea forței de muncă în Europa, acordând atenție și măsurilor de combatere a sărăciei și de realizarea a incluziunii sociale;
11. subliniază faptul că FSE, ca instrument auxiliar pentru activitățile de formare continuă, dobândire a calificărilor și reorientare în carieră, ar trebui considerat ca fiind o resursă esențială, acesta nefiind în realitate exploatat la maximum, în vederea promovării unei creșteri complexe și eficiente și a unei competitivități bazate pe cunoaștere în Europa;
12. subliniază faptul că FSE nu contribuie numai în termeni generali la îndeplinirea tuturor obiectivelor Strategiei UE 2020, ci constituie, de asemenea, în mod specific, principalul instrument de finanțare al UE pentru proiectele care contribuie la realizarea a două obiective ale acestei strategii: creșterea ratei de ocupare a forței de muncă la 75 % pentru persoanele cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani și asigurarea unui nivel de viață peste pragul sărăciei pentru un număr de peste 20 de milioane de persoane;
13. invită Comisia să consolideze rolul FSE în contextul viitoarei arhitecturi a fondurilor structurale, pentru a permite o mai bună punere în aplicare a măsurilor integrate; consideră util ca FSE să fie înscris într-un regulament și un cadru strategic de bază care să conțină dispoziții generale referitoare la fondurile destinate coeziunii, având totodată norme, o funcționare și o finanțare proprii; constată că experiența anterioară a arătat că FSE și FEDER au obținut împreună, utilizând până la 10 % din finanțarea FSE, rezultate de succes durabile și că aceste norme flexibile de funcționare trebuie aplicate în continuare; îndeamnă Comisia să caute, dacă este necesar, resurse de finanțare sporite pentru fondurile structurale, mai ales pentru programele operaționale ale FSE în viitor, pentru a promova șansele de angajare, definind norme clare și simple care să permită o utilizare mai coordonată a resurselor;
14. consideră că dezvoltarea resurselor umane și o mai bună diseminare a informațiilor reprezintă condiții preliminare pentru absorbția cu succes a fondurilor și realizarea corespunzătoare a diverselor proiecte;
15. consideră că, într-o societate bazată pe cunoaștere, cu un ritm rapid de dezvoltare, este importantă adaptarea competențelor lucrătorilor la cerințele pieței muncii și a programelor de învățare de-a lungul vieții la promovarea locurilor de muncă de viitor;
16. atrage atenția asupra rolului pe care Fondul european de dezvoltare regională îl joacă în utilizarea eficientă a Fondului social european, întrucât FEDER este responsabil pentru crearea condițiilor precum infrastructura și accesibilitatea corespunzătoare, fără de care investițiile legate de crearea de locuri de muncă se dovedesc a fi ineficiente;
17. recunoaște impactul neuniform al crizei economice asupra teritoriului și populației UE; consideră că noua strategie de utilizare a fondurilor va fi mai eficientă dacă implică nivelurile de guvernanță regional și local, care sunt capabile să aplice obiectivele strategice la condițiile locale, prin modalități precum un dialog structurat cu toate părțile interesate, cu organizațiile care promovează drepturile privind egalitatea de gen, partenerii sociali și organizațiile neguvernamentale, dar și cu instituțiile financiare și bancare; subliniază nevoia de păstrare a unei marje suficiente pentru cerințele regionale și locale în formularea obiectivelor politice;
18. consideră că participarea activă a partenerilor sociali prin dialogul social și teritorial permanent este de o importanță vitală în utilizarea mai eficientă a fondurilor;
19. subliniază faptul că această criză economică a sporit încă și mai mult nevoia urgentă privind luarea de măsuri în sectoarele acoperite de Fondul social european, promovând în special ocuparea forței de muncă, reorientarea profesională, incluziunea socială și reducerea sărăciei;
20. solicită Comisiei să prezinte o propunere de reformă a fondurilor structurale al cărei obiectiv să fie simplificarea sporită a procedurilor și a modalităților de utilizare a acestora, pentru a garanta că acestea sunt folosite și în beneficiul întreprinderilor mici, ținând cont în special de neutilizarea unei părți a fondurilor puse la dispoziție de către UE, de îmbunătățirea sistemului de control și de evaluare, a transparenței cu privire la alocarea fondurilor, precum și a vizibilității politicii de coeziune a UE; consideră că, în acest scop, reforma trebuie să se concentreze pe ușurința utilizării, asigurând-se astfel că utilizatorii finali vor primi mai rapid finanțarea aprobată și că nu vor întâmpina probleme legate de fluxul de numerar ca urmare a retragerii fondurilor de către statele membre;
21. solicită introducerea stimulentelor de încurajare a rezultatelor de succes și consideră că este necesar ca fondurile să fie alocate pentru obiective clare și măsurabile, în conformitate cu scopul fiecăruia, făcând astfel posibilă evaluarea mai exactă a performanței;
22. solicită dezvoltarea unei rețele de ghișee unice care să furnizeze orientări, informații și sfaturi practice persoanelor interesate, astfel încât publicul să fie ținut la curent în mod corespunzător; îndeamnă ca această mișcare către simplificare să fie adusă în atenția publicului, scopul fiind acela de a reduce cantitatea de informații solicitate la minimul necesar.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
1.2.2011
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
46
Membri titulari prezenți la votul final
Regina Bastos, Edit Bauer, Philippe Boulland, Milan Cabrnoch, David Casa, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Sergio Gaetano Cofferati, Marije Cornelissen, Tadeusz Cymański, Frédéric Daerden, Karima Delli, Sari Essayah, Richard Falbr, Ilda Figueiredo, Thomas Händel, Marian Harkin, Roger Helmer, Nadja Hirsch, Stephen Hughes, Liisa Jaakonsaari, Danuta Jazłowiecka, Martin Kastler, Ádám Kósa, Jean Lambert, Veronica Lope Fontagné, Olle Ludvigsson, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Csaba Őry, Siiri Oviir, Rovana Plumb, Konstantinos Poupakis, Sylvana Rapti, Licia Ronzulli, Elisabeth Schroedter, Jutta Steinruck, Traian Ungureanu
Membri supleanți prezenți la votul final
Georges Bach, Raffaele Baldassarre, Kinga Göncz, Ria Oomen-Ruijten, Evelyn Regner, Csaba Sógor, Dirk Sterckx, Gabriele Zimmer
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
22.3.2011
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
43
1
Membri titulari prezenți la votul final
François Alfonsi, Luís Paulo Alves, Charalampos Angourakis, Sophie Auconie, Victor Boștinaru, Zuzana Brzobohatá, Francesco De Angelis, Rosa Estaràs Ferragut, Danuta Maria Hübner, Juozas Imbrasas, María Irigoyen Pérez, Seán Kelly, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Petru Constantin Luhan, Ramona Nicole Mănescu, Riikka Manner, Iosif Matula, Erminia Mazzoni, Miroslav Mikolášik, Franz Obermayr, Jan Olbrycht, Markus Pieper, Tomasz Piotr Poręba, Monika Smolková, Georgios Stavrakakis, Csanád Szegedi, Nuno Teixeira, Michail Tremopoulos, Lambert van Nistelrooij, Oldřich Vlasák, Joachim Zeller, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Membri supleanți prezenți la votul final
Karima Delli, Ivars Godmanis, Karin Kadenbach, Maurice Ponga, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid, Vilja Savisaar-Toomast, Elisabeth Schroedter, László Surján
Membri supleanți (articolul 187 alineatul (2)) prezenți la votul final
Vladko Todorov Panayotov, Britta Reimers, Ivo Strejček
