21.4.2009
PROPUNERE COMUNĂ DE REZOLUȚIE
depusă, în conformitate cu articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul de procedură, de
– Gunnar Hökmark, în numele Grupului PPE-DE
– Pervenche Berès și Elisa Ferreira, în numele Grupului PSE
– Wolf Klinz, în numele Grupului ALDE
– Cristiana Muscardini, Roberta Angelilli, Guntars Krasts, Inese Vaidere și Roberts Zīle, în numele Grupului UEN
în locul propunerilor de rezoluție depuse de următoarele grupuri:
– UEN ( B6‑0185/2009 )
– PPE-DE ( B6‑0187/2009 )
– ALDE ( B6‑0188/2009 )
– PSE ( B6‑0189/2009 )
referitoare la summitul G20 de la Londra din 2 aprilie 2009
Rezoluția Parlamentului European referitoare la summitul G20 de la Londra din 2 aprilie 2009
Parlamentul European ,
–
având în vedere declarația liderilor făcută cu ocazia summitului G20 de la Londra, precum și declarația acestora privind „Consolidarea sistemului financiar” și „Furnizarea de resurse prin intermediul instituțiilor financiare internaționale”,
–
având în vedere lista întocmită de OCDE a țărilor care nu respectă normele internaționale privind schimbul de informații fiscale, publicată la 2 aprilie 2009,
–
având în vedere concluziile Președinției în urma reuniunii Consiliului European din 19-20 martie 2009,
–
având în vedere comunicarea Comisiei din 4 martie 2009, intitulată „Stimularea redresării economiei europene” (COM(2009)114),
–
având în vedere raportul Grupului de experți la nivel înalt privind supravegherea financiarã în UE, prezidat de Jacques de Larosière,
–
având în vedere comunicarea Comisiei din 29 octombrie 2008 intitulată „De la criza financiară la redresare: un cadru de acțiune la nivel european” (COM(2008)0706),,
–
având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2009 referitoare la Un plan european de redresare economică ( A6-0063/2009 ),
–
având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 aprilie 2009 privind „Sprijinirea țărilor în curs de dezvoltare pentru depășirea crizei” (COM(2009)0160),
–
având în vedere recentul raport al FMI privind „Implicațiile crizei financiare globale pentru țările cu venit redus”,
–
având în vedere Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) ale Organizației Națiunilor Unite și angajamentele în materie de ajutor ale statelor membre UE, în vederea abordării problemelor foametei și sărăciei,
–
având în vedere raportul UNEP „Ieșirea din criză - oportunități” din 16 februarie 2009 care solicită ca G20 să prezinte „o nouă ordine ecologică globală”,
–
având în vedere raportul OIM intitulat „Criza financiară și economică: o perspectivă privind munca decentă” din 24 martie 2009, care îndeamnă G20 să ajungă la un acord asupra unui pachet de stimulente orientat spre protecție socială și crearea de locuri de muncă,
–
având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,
A.
întrucât lumea se confruntă cu o recesiune din ce în ce mai gravă, ale cărei efecte nu le poate evita nicio țară și niciun sector și întrucât performanțele economice mondiale cunosc un declin rapid în 2009, iar în 2010, conform celor mai optimiste previziuni, se așteaptă doar o redresare lentă;
B.
întrucât consecințele crizei financiare asupra economiei reale au condus la o situație economică cu caracter excepțional ce impune luarea de măsuri și decizii imediate, punctuale, temporare și proporționale în vederea găsirii de soluții la situația mondială fără precedent în domeniul economic și al ocupării forței de muncă;
C.
întrucât principalele obiective care trebuie atinse în procesul de contracarare a recesiunii economiei mondiale și europene sunt în prezent lipsa de încredere de pe piețele financiare și de capital, precum și creșterea șomajului și declinul comerțului internațional;
D.
întrucât recesiunea actuală ar trebui utilizată ca o oportunitate de a promova obiectivele de la Lisabona - Göteborg și angajamentul asumat la nivel mondial de combatere a șomajului, a schimbărilor climatice și de reducere a consumului de energie;
E.
întrucât Planul mondial de redresare și reformă are următoarele obiective: (1) reinstaurarea încrederii și relansarea creșterii economice și a ocupării forței de muncă; (2) remedierea deficiențelor din sistemul financiar pentru a relua creditarea; (3) consolidarea reglementării financiare și reinstaurarea încrederii; (4) finanțarea și reformarea instituțiilor financiare internaționale pentru a depăși criza actuală și a preveni alte crize pe viitor; (5) promovarea comerțului și investițiilor la nivel mondial și respingerea protecționismului pentru a susține prosperitatea; și (6) dezvoltarea unei relansări inclusive, ecologice și durabile,
F.
întrucât coordonarea internațională este esențială atât pentru relansarea economiei globale, cât și pentru reclădirea acesteia;
G.
întrucât s-a dovedit că aderarea la zona euro a crescut stabilitatea economică în statele membre în cauză, în primul rând datorită eforturilor acestora de a se conforma criteriilor de la Maastricht și dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere, precum și faptului că economiile lor sunt protejate de fluctuațiile cursului de schimb;
H.
întrucât mai multe state membre s-au confruntat cu probleme grave în ceea ce privește balanțele de plăți, unele dintre ele fiind nevoite să facă apel la FMI și la UE pentru ajutor;
I.
întrucât ODM, îndeosebi eradicarea sărăciei extreme și a foametei, trebuie să sprijine cooperarea ACP-UE în cadrul Acordului de parteneriat de la Cotonou;
J.
întrucât, ca rezultat al crizei financiare, anumite țări donatoare și-au redus contribuțiile financiare pentru asistența publică pentru dezvoltare (APD) destinată țărilor în curs de dezvoltare, periclitând eforturile întreprinse pentru realizarea ODM;
K.
întrucât țările ACP depind de exporturile de materii prime ce constituie peste 50% din veniturile lor în valută și întrucât criza financiară a dus la o scădere a exporturilor din multe țări în curs de dezvoltare și a repatrierilor de venituri, la un acces mai dificil la creditare și la scăderi ale investițiilor străine directe, precum și la scăderi drastice ale prețurilor materiilor prime;
L.
întrucât centrele offshore permit abuzuri de tipul evaziunilor și fraudelor fiscale și încălcări ale reglementărilor financiare;
M.
întrucât comerțul internațional înregistrează scăderi din cauza lipsei de credite și de resurse financiare și din cauza încetinirii generale a economiei mondiale;
N.
întrucât este necesară o cooperare multilaterală strânsă pentru a preîntâmpina adoptarea de măsuri protecționiste, ce ar putea fi determinată de criza financiară și economică,
Observații generale
1.
salută Planul mondial de redresare și reformă al G20; ia act de faptul că Planul mondial este în concordanță cu eforturile întreprinse deja în Uniunea Europeană pentru a permite evitarea unor politici cu efecte contradictorii; salută recunoașterea de către G20 a faptului că o criză globală necesită o soluție globală și o strategie integrată care să vizeze restabilirea încrederii, relansarea creșterii economice și crearea de locuri de muncă; consideră că recunoașterea acestui fapt necesită rediscutarea pe larg a problemei în cadrul următoarei reuniuni a G20, care va avea loc la începutul toamnei, anul acesta;
2.
consideră că sarcina cu care se confruntă liderii mondiali nu este redresarea sistemului economic și financiar actual, ci recunoașterea faptului că trebuie găsit un nou echilibru în cadrul de reglementare care să ia în considerare durabilitatea socială și a mediului, oportunitățile, relansarea creșterii economice globale și crearea de locuri de muncă; solicită eficientizarea reglementării și supravegherii și ca acestea să fie mai cuprinzătoare și elaborarea unui nou cadru de reglementare și de guvernanță; consideră că G20 ar fi trebuit să abordeze problema dezechilibrelor la nivel mondial din domeniul comerțului și finanțelor, care au jucat un rol esențial în cadrul crizei economice actuale;
3.
subliniază faptul că toate angajamentele asumate trebuie respectate în totalitate, implementate rapid și dezvoltate ulterior, la nivel național și internațional, în vederea reinstituirii încrederii și a optimizării eficienței; ia act de sarcina Consiliului pentru stabilitate financiară (FSB) și a FMI de a monitoriza progresele înregistrate cu privire la Planul de acțiune convenit și invită aceste două instituții să prezinte un raport Parlamentului European;
4.
subliniază că trebuie acordată prioritate, de urgență, procesului de repunere în mișcare a economiei reale, pentru a se asigura că piețele de capital și creditarea funcționează în mod eficient, susținerii și promovării ocupării forței de muncă și protecției populației de efectele nocive ale crizei, acordând o atenție specială celor mai sărace și vulnerabile persoane;
5.
salută decizia G20 de a alege în mare măsură soluții bazate pe împrumuturi și garanții, care vor maximiza efectele economice și vor contribui la reducerea impactului pe termen lung asupra resurselor publice al programelor cu o valoare de peste 1 trilion USD;
Relansarea creșterii economice și a ocupării forței de muncă;
6.
salută acordul de a furniza resurse financiare suplimentare în valoare de 832 de miliarde de euro FMI, altor instituții financiare și finanțării comerțului, precum și angajamentul de a realiza un efort fiscal susținut la scara necesară pentru a restabili creditele, creșterea economică și ocuparea forței de muncă în cadrul economiei mondiale, asigurând în același timp durabilitatea pe termen lung din punct de vedere fiscal; cu toate acestea, ia act de faptul că nu s-a ajuns la un acord în privința unor stimulente fiscale suplimentare la nivel european;
recunoaște că sfera de aplicare a măsurilor este diferită pentru fiecare țară, dar fiecare trebuie să acționeze în limita posibilităților sale;
7.
recunoaște rolul esențial al băncilor centrale în cadrul acestui efort și reducerea rapidă a ratelor dobânzii de către acestea, și salută angajamentul G20 de a nu recurge la devalorizarea competitivă a monedelor naționale, care ar putea declanșa un cerc vicios; salută reducerile succesive ale ratei dobânzii efectuate de BCE pentru a favoriza creșterea economică și furnizarea rapidă de către BCE a unor instrumente financiare pe termen scurt, elaborate în scopul relansării împrumuturile interbancare; atrage atenția asupra necesității de a crea condiții care să faciliteze transmiterea efectelor scăderii ratei dobânzii la debitori; solicită luarea tuturor măsurilor posibile pentru a permite piețelor financiare să funcționeze din nou în mod eficient, incluzând măsuri urgente de restabilire a împrumuturilor interne și a fluxurilor internaționale de capital;
8.
ia act cu îngrijorarea de creșterea rapidă a datoriilor publice și a deficitelor bugetare; subliniază importanța restabilirii cât mai curând a principiilor bunei gestionări financiare și a asigurării durabilității fiscale pe termen lung, în vederea evitării unei suprasarcini pentru viitoarele generații, observând că, la nivelul fiecărei țări, acest lucru ar trebui avut în vedere în contextul îndatorării totale;
9.
regretă că dezechilibrele mondiale, care sunt cauza crizei financiare, nu au fost abordate la summitul G20; subliniază că, pentru a preveni alte crize financiare pe viitor, este necesar să fie abordate cauzele de bază (adică, deficitul excesiv al SUA, care este finanțat de excedentele comerciale excesive ale Chinei), ceea ce are implicații mult dincolo de domeniul reglementărilor bancare și financiare și al guvernanței instituționale; consideră că o reacție multilaterală eficientă la criză necesită abordarea cauzelor dezechilibrelor în ceea ce privește ratele de schimb și prețurile mărfurilor și volatilitatea cadrului multilateral; îndeamnă prin urmare Consiliul European să adopte o poziție comună pentru soluționarea acestor chestiuni la următorul summit G20 de la New York;
Consolidarea supravegherii și reglementării financiare
10.
salută abordarea comună care vizează o mai bună reglementare și supraveghere a sectorului financiar pe baza unei consecvențe mai susținute și a unei cooperări sistematice între țări,; îndeamnă toate guvernele să acționeze potrivit angajamentelor luate în cursul summitului G20; consideră că deciziile luate și angajamentele asumate la summitul G20 reprezintă un minimum și nu un maximum; salută faptul că UE este mai ambițioasă în ceea ce privește sfera de aplicare și cerințele în materie de reglementare și supraveghere;
11.
subliniază importanța reinstituirii încrederii în sectorul financiar, care are un rol esențial în restabilirea resurselor financiare pentru economia reală, precum și a fluxurilor internaționale de capital; insistă asupra necesității urgente de a rezolva problema activelor bancare depreciate care restrâng creditarea; îndeamnă guvernele UE și autoritățile competente să obțină din partea băncilor publicarea deprecierii bilanțurilor, pe deplin și în mod transparent, ținând cont de orientările Comisiei privind Tratarea activelor depreciate în sectorul bancar comunitar și să acționeze de manieră coordonată, respectând totodată normele privind concurența; invită guvernele țărilor din G20 să facă public modul în care funcționează programele lor privind activele depreciate și care sunt rezultatele acestora; recomandă optimizarea cooperării internaționale și neaplicarea unui protecționism financiar și de reglementare;
12.
salută decizia de a reglementa și de a supraveghea toate instituțiile, piețele și instrumentele importante la nivel sistemic (inclusiv fondurile speculative), dar consideră că sunt necesare noi măsuri pentru a elimina excesele speculative și că reglementarea și supravegherea trebuie să includă acele activități a căror implicație poate fi considerată nesistemică dacă sunt luate separat, dar care, în mod colectiv reprezintă un risc potențial la adresa stabilității financiare; insistă asupra necesității de a dezvolta o cooperare eficientă și mecanisme de schimb de informații între autoritățile naționale pentru a asigura o supraveghere transfrontalieră eficientă, protejând totodată caracterul deschis al piețelor;
13.
aprobă decizia țărilor G20 de a adopta cadrul financiar Basel II și eforturile de consolidare a normelor de reglementare prudențiale cât mai curând posibil;
14.
consideră că trebuie implementate de urgență, la nivel înalt, principii pentru cooperarea transfrontalieră de gestionare a crizelor; în contextul interacțiunilor din ce în ce mai frecvente dintre sistemele financiare naționale, îndeamnă autoritățile competente să coopereze la nivel internațional în vederea pregătirii pentru cazuri de criză și a gestionării acestora;
15.
salută decizia G20 de a promova integritatea și transparența pe piețele financiare, precum și responsabilitatea crescută a actorilor financiari; salută angajamentul G20 de a reforma sisteme de remunerare într-un mod mai durabil ca parte a revizuirii reglementărilor financiare și insistă asupra importanței conectării stimulentelor de performanțele pe termen lung, evitarea acelor stimulente ce atrag un comportament iresponsabil și garantarea aplicării în întregul domeniu a noilor principii, în vederea asigurării de condiții de concurență echitabilă; rămâne extrem de vigilent în ceea ce privește aplicarea efectivă a principiilor în materie de plăți și remunerații din cadrul instituțiilor financiare și solicită adoptarea unor măsuri mai stricte în acest domeniu;
16.
salută măsurile cu privire la agențiile de rating al creditelor, ce vizează o mai bună transparență și cooperare între autoritățile naționale de supraveghere; rămâne îngrijorat de lipsa de concurență din acest sector și solicită reducerea semnificativă a barierelor la intrarea pe piață;
17.
salută intenția de a ajunge la un acord cu privire la un set unic de standarde contabile și deplânge faptul că Consiliul pentru Standarde de Contabilitate Financiară a modificat definiția valorii echitabile în ceea ce privește actorii de pe piața americană și îndeamnă Comisia să adapteze IAS 39 la aceste schimbări, fără să mai aștepte o decizie din partea Comitetului Internațional pentru Standardele Internaționale de Contabilitate ;
18.
solicită următorului summit G20 să ajungă la un acord în ceea ce privește măsuri coordonate și concrete de eliminare a tuturor paradisurilor fiscale și de reglementare și să elimine lacunele de reglementare și impozitare interne care permit fraudele fiscale la scară largă, chiar și în centre financiare majore; salută declarația G20 cu privire la secretul bancar; recomandă ca UE să adopte la nivelul său un cadru legislativ corespunzător în materie de paradisuri fiscale și invită partenerii internaționali să procedeze în același mod;
Consolidarea instituțiilor financiare mondiale
19.
sprijină pe deplin decizia de a acorda Consiliului pentru stabilitate financiară, recent redenumit și lărgit, rolul deosebit de coordonare a agendei convenite; susține decizia G20 de a-și consolida baza instituțională și de a-și îmbunătăți capacitățile; subliniază importanța împărtășirii unor principii comune și a asigurării convergenței normelor în sectorul serviciilor financiare pentru a face față actorilor de pe piața mondială;
20.
salută planul G20 de reformă a instituțiilor financiare internaționale și solicită inițierea cât mai rapidă a acestor reforme; își exprimă așteptările cu privire la o reformă la scară largă a guvernanței economice și financiare mondiale, care să promoveze democrația, transparența și responsabilitatea și să asigure coerența în rândul politicilor și procedurilor instituțiilor economice și financiare internaționale și solicită revizuirea condițiilor aplicate în cazul creditării din partea FMI și a Băncii Mondiale;
21.
solicită, de asemenea, ca țările în curs de dezvoltare să fie mai bine reprezentate la nivelul instituțiilor financiare internaționale; salută angajamentul pentru un proces deschis, transparent și bazat pe merit de numire al liderilor instituțiilor financiare internaționale; prin urmare, îndeamnă UE să adopte o poziție comună;
22.
solicită Comisiei să evalueze creșterea care poate deveni necesară în ceea ce privește drepturile speciale de tragere ale FMI și solicită BCE să evalueze efectele acestei majorări asupra stabilității prețurilor la nivel mondial;
Respingerea protecționismului și promovarea comerțului și investițiilor la nivel mondial
23.
aprobă angajamentul G20 de a suplimenta cu 850 miliarde USD resursele disponibile pentru instituțiile financiare globale, în vederea sprijinirii creșterii pe piețele emergente și în țările în curs de dezvoltare; salută majorarea substanțială a resurselor FMI, care este principalul furnizor de asistență financiară pentru țările care se confruntă cu probleme ale balanței de plăți, inclusiv pentru statele membre ale UE, și ale cărui acțiuni sprijină creșterea economică în piețele emergente și în țările în curs de dezvoltare;
24.
salută progresele înregistrate de FMI prin noua sa linie de credit flexibilă, îndepărtându-se astfel de fostele sale practici prescriptive și rigide de acordare de împrumuturi și de cadrul său de condiționalitate, după cum o demonstrează noua poziție a FMI, în raportul intitulat „Implicațiile crizei financiare globale pentru țările cu venit redus”, conform căreia „în formularea politicilor de cheltuieli ar trebui acordată prioritate protejării sau extinderii programelor sociale sau promovării de investiții aprobate, și, în general, menținerii elanului necesar pentru atingerea ODM”;
25.
salută angajamentul reafirmat pentru ODM, precum și promisiunea de a pune la dispoziție 50 miliarde USD suplimentare pentru a sprijini protecția socială, pentru a stimula comerțul și pentru a salvgarda dezvoltarea în țările cu venit redus; solicită distribuirea acestora nu numai sub forma împrumuturilor, ci și a subvențiilor directe, dacă este posibil, pentru a susține protecția socială și pentru a stimula comerțul;
26.
regretă că angajamentele G20 privind Ajutorul pentru comerț și asistența oficială pentru dezvoltare s-au dovedit insuficiente; subliniază că, deși comunicatul de presă cuprinde măsuri financiare de suplimentare a resurselor în favoarea țărilor în curs de dezvoltare prin intermediul Băncii Mondiale și al FMI, nu a existat nici un angajament concret care să prevadă că Ajutorul pentru comerț se constituie în fonduri suplimentare;
27.
salută angajamentul de a promova în continuare investițiile și comerțul la nivel mondial; cu toate acestea, își exprimă îngrijorarea cu privire la declinul comerțului mondial, care amenință cu accentuarea recesiunii mondiale; subliniază importanța încheierii Rundei Doha rapid și în mod eficient întrucât aceasta vizează remedierea dezechilibrelor din cadrul sistemului comercial mondial care au avut un impact negativ asupra țărilor în curs de dezvoltare;
28.
respinge orice formă de protecționism atât în economia reală, cât și în sectorul financiar ca reacție la recesiunea economică și la declinul comerțului mondial;
29.
solicită următorului summit G20 să abordeze, de asemenea, reforma sistemului comercial mondial și guvernanța OMC în vederea promovării comerțului echitabil, a schimbării situației de inegalitate din ce în ce mai accentuată dintre nord și sud, a sporirii coerenței dintre politicile comerciale, sociale și de mediu și a transformării OMC într-o organizației mai democratică, mai transparentă și mai responsabilă;
30.
invită statele membre UE să prezinte instrumentele și măsurile adoptate ca răspuns la criza din țările în curs de dezvoltare pentru ca reacția UE să fie coordonată; solicită ca punerea în practică a măsurilor identificate în acest mod să fie evaluată în cadrul următorului raport Monterrey privind dezvoltarea financiară;
31.
atrage atenția asupra crizei alimentare continue, ce necesită adoptarea de măsuri și reforme imediate pentru a asigura durabilitatea producției agricole din țările în curs de dezvoltare;
Asigurarea unei redresări juste și durabile pentru toți
32.
salută recunoașterea de către G20 a importanței unei economii globale mai durabile; subliniază, de asemenea, că este absolut esențială obținerea unui acord obligatoriu din punct de vedere juridic în materie de schimbări climatice cu ocazia viitoarei conferințe de la Copenhaga; subliniază, cu toate acestea, că liderii G20 ar trebui să recunoască natura largă a provocărilor la adresa durabilității la nivel global în domenii cum ar fi pescuitul, silvicultura, resursele hidrologice, care afectează cel mai grav locuitorii țărilor în curs de dezvoltare;
33.
solicită Comisiei să lanseze, în contextul reflecției asupra viitorului Strategiei de dezvoltare durabilă, procesele necesare menite să ia în calcul pe deplin consecințele în materie de schimbări climatice ale tuturor politicilor existente;
34.
subliniază necesitatea punerii în aplicare efective a pachetului legislativ privind clima și energia și a creșterii investițiilor în sursele de energie regenerabile, în inovația ecologică, în producerea de energie în mod ecologic și în eficiența energetică, care ar trebui să constituie o parte centrală a Planului de acțiune privind energia 2010-2014;
35.
solicită următorului summit G20 să ia în considerare „Agenda privind munca decentă”, astfel cum a fost propusă de OIM, care ar trebui să cuprindă, în special, angajamentul pentru respectarea universală a drepturilor omului la muncă, standardele fundamentale în materie de muncă și eliminarea muncii copiilor;
36.
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, BCE, guvernelor și parlamentelor statelor membre, statelor membre ale G20 și FMI.
