De la internet la concediul parental: deputaţii europeni își spun părerea
Instituţii
2010-08-16 - 10:40
În prima perioadă a anului 2010, am intervievat deputaţi europeni pe diferite teme: violența împotriva femeilor, concediul parental, calitatea produselor agro-alimentare, simplificarea politicii agricole comune etc. În dosarul de față reunim aceste interviuri.
Mai jos veți găsi un interviu emoționant cu eurodeputata Eva-Britt Svensson - ea însăși victimă a violenței - despre cum pot fi abordate problemele femeilor ce trăiesc în relații violente.
Tot aici veți afla părerea eurodeputatei Edite Estrela despre concediul parental - subiect controversat la Parlamentul European - și cum va revoluţiona relaţia persoană-obiect internetul lucrurilor - într-un interviu cu Maria Badia i Cutchet.
20100630FCS77245
Ramón Jáuregui Atondo despre UE şi Convenţia Europeană a Drepturilor Omului
Eurodeputatul Ramon Jauregui Atondo Tratatul de la Lisabona obligă UE, în calitate de entitate juridică, să adere la Convenţia Europeană a Drepturilor Omului.
Acest lucru va permite cetăţenilor europeni să dea în judecată UE şi instituţiile sale pentru încălcarea drepturilor omului.
Comisia PE pentru afaceri constituţionale a adoptat un raport legat de detaliile privind aderarea, precum solicitarea de a avea un judecător special al UE la Curtea Europeană a Drepturilor Omului de la Strasbourg.
Ramon Jáuregui Atondo (Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor și Democraţilor din Parlamentul European, Spania), care a întocmit raportul, ne-a răspuns la câteva întrebări legate de acest subiect.
Cum vor putea beneficia cetăţenii europeni de aderarea UE la Convenţia Europeană a Drepturilor Omului?
Nu suntem suficient de protejaţi prin Carta Drepturilor Fundamentale?
Odată cu aderarea, va exista o nouă instanţă pentru cetăţeni, externă Uniunii, care va trebui să ofere noi garanţii cetăţenilor europeni în ceea ce priveşte respectarea drepturilor omului de către Uniunea Europeană şi statele membre.
Aderarea va permite depunerea unei plângeri împotriva UE şi a instituţiilor sale.
În cazul în care acest lucru se va întâmpla, în faţa cărui tribunal vor trebui să se adreseze cetăţenii, în faţa Curţii de Justiţie de la Luxemburg sau a Curţii Europene a Drepturilor Omului de la Strasbourg?
Este important ca cetăţenii să epuizeze toate căile judiciare din statele membre înainte de a ajunge în instanţă la Strasbourg.
Aceasta este o condiţie necesară întrucât tribunalul de la Strasbourg este un tribunal extern.
Deci, da ... dacă drepturile omului trebuie protejate iar acest lucru nu a fost garantat de către instanţele naţionale, cetăţenii vor avea dreptul de a face o nouă cerere în faţa Curţii Europene de la Strasbourg.
Comisia pentru afaceri constituţionale s-a declarat în favoarea unui judecător special pentru UE la Curtea Drepturilor Omului.
UE este deja parţial reprezentată de către un judecător din fiecare stat membru.
De ce avem nevoie de un judecător special pentru UE?
Prezenţa unui judecător naţional la tribunalul de la Strasbourg este fundamentală pentru a explica contextul în care a fost realizată plângerea.
Permiteţi-mi să vă dau un exemplu.
În Spania există câteva legi care interzic participarea politică a partidelor apropiate de mişcarea ETA.
Care a fost rolul judecătorului spaniol atunci când instanţa de la Strasbourg a discutat plângerea împotriva deciziei Spaniei de a interzice participarea politică?
Rolul acestuia a fost de a explica realităţile şi contextul din această ţară.
În prezent nu există nici un judecător pentru UE - orice plângere împotriva UE va cădea aşadar în sarcina acestui judecător.
În raportul de faţă am decis că judecătoriul UE trebuie să fie întotdeauna prezent deoarece considerăm că ori de câte ori există o cerere sau plângere împotriva Uniunii legată de o măsură comunitară, atât UE cât şi statul membru trebuie să ia parte.
Credem că este necesar ca statele membre şi UE să aibă în continuare dreptul de a se apăra.
Convenţia Drepturilor Omului
A fost semnată de Consiliul Europei în 1950 la Roma
A înfiinţat Curtea Europeană a Drepturilor Omului la Strasbourg
Persoanele care consideră că drepturile lor au fost încălcate într-un stat membru pot depune plângere la Curtea de la Strasbourg, după ce au epuizat toate celelalte căi la nivel naţional
Nu se aplică în mod direct legislaţiei UE, deşi toate statele membre au obligaţia de a o respecta chiar şi atunci când pun în aplicare sau când implementează legislaţia UE.
Convenţia Europeană a Drepturilor Omului Fişă personală: Ramon Jáuregui Atondo
Eva-Britt Svensson: „Plecaţi şi începeţi o viaţă nouă“
În cadrul campaniei dedicate Zilei internaţionale a femeii, Parlamentul European se concentrează anul acesta pe eradicarea violenţei împotriva femeilor.
Preşedinta comisiei pentru drepturile femeii şi egalitatea de gen, Eva-Britt Svensson (Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică, Suedia) ştie exact cum se simt victimele violenţei, deoarece şi dumneaei s-a aflat în situaţia lor.
Ce a făcut Uniunea Europeană şi în particular Parlamentul European pentru a eradica violenţa împotriva femeilor?
În primul rând cred că nu am făcut îndeajuns, deoarece încă mai există violenţă bazată pe diferenţa de gen, violenţă împotriva femeilor.
Dar am început să informăm oamenii despre acest fenomen, avem un program special numit Daphne.
Unele state membre au legi bune împotriva violenţei.
Acum a venit timpul să avem o legislaţie europeană în acest domeniu.
Dacă ar trebui să alegeţi trei instrumente pentru ajutarea victimelor, care ar fi acestea?
În primul rând, susţinerea victimelor.
Trebuie să avem o legislaţie care să se asigure că în toate statele membre femeile ştiu că violenţa este o infracţiune.
Şi mai este nevoie de posibilitatea de a obţine sprijin de la autorităţile sociale, de la poliţie şi judecători.
În al doilea rând, preşedinţia spaniolă a UE a propus un număr de telefon comun - acesta este un lucru bun, pentru că îl poţi memora şi îl poţi folosi oriunde, ar fi mai uşor pentru victime să sune după ajutor.
În al treilea rând, ar trebui să avem informaţii exacte despre violenţă în fiecare stat membru: câte victime sunt şi care sunt cauzele violenţei.
Statisticile arată că fiecare a patra sau a cincea femeie suferă pe parcursul vieţii din cauza violenţei fizice şi fiecare a zecea este agresată sexual.
Dumneavoastră aţi experimentat personal violenţa.
Ce mesaj aveţi pentru victime?
Doresc să le spun tuturor femeilor care astăzi trăiesc într-o relaţie în care au parte de violenţă că este posibil să renunţe la această relaţie nocivă şi să îşi refacă viaţa.
Ştiu cum este.
Te învinovăţeşti, el controlează totul şi ţie ţi-e teamă în fiecare secundă din zi şi din noapte.
Imaginaţi-vă cum este să-ţi fie teamă în fiecare moment al vieţii de persoana cu care trăieşti, de care ai fost îndrăgostită, cu care ai făcut copii.
El este cea mai importantă persoană din viaţa ta dar şi ameninţarea ta.
Daţi-vă seama că nu puteţi accepta acest lucru, părăsiţi această relaţie şi începeţi o viaţă nouă!
Este posibilă, în următoarele luni, adoptarea unei legi UE pentru ajutarea victimelor?
Da, avem o propunere privind ordinul european de protecţie.
De exemplu, eu provin din Suedia, Când am avut de-a face cu violenţa, am mers la poliţie şi aceasta a interzis făptaşului să se apropie de apartamentul meu şi de locul meu de muncă.
Aveam chiar şi un buton de alarmă pe care aş fi putut să îl folosesc dacă acesta venea la mine acasă.
Graţie acestei legi europene, dacă ai o decizie din ţara natală şi mergi în alt stat UE, poţi arăta documentul poliţiei locale şi obţii protecţie oriunde te-ai afla în Uniunea Europeană.
Eva-Britt Svensson Site-ul Zilei internaţionale a femeii la Parlamentul European Parlamentul adoptă programul Daphne III privind combaterea violenţei Comisia pentru drepturile femeii şi egalitatea de gen Ordinul european de protecţie Egalitate de şanse pentru femei şi bărbaţi Foto Eva-Britt Svensson
Giancarlo Scottà despre calitatea produselor agro-alimentare
Giancarlo Scottà: „Indicarea originii ne ajută să asociem un anumit produs cu ţara în care a fost produs" Pe 25 martie Parlamentul a votat un raport care vizează o mai bună informare privind originea şi calitatea produselor.
Interviu cu Giancarlo Scottà (Grupul Europa Libertăţii şi Democraţiei, Italia).
Parlamentul a adoptat joi, 25 martie, principiile pe care ar dori să le includă în viitor în legislaţia europeană privind calitatea produselor agro-alimentare.
În opinia raportorului Giancarlo Scottà (Grupul Europa Libertăţii şi Democraţiei, Italia), avem nevoie de o imagine de ansamblu: „Pământul reprezintă viaţa noastră.
Trebuie să rămână fertil şi nepoluat".
Valorificarea calităţii produselor agro-alimentare permite unei economii să evite exploatarea excesivă a pământului pentru a supravieţui.
Domnule Scottà, raportul dumneavoastră include mai multe propuneri controversate, care în cele din urmă au fost acceptate.
Să începem cu indicarea originii produselor.
Provin dintr-o regiune unde calitatea produselor agro-alimentare a devenit un factor esenţial pentru turism şi gastronomie.
Există o întreagă economie locală dezvoltată în jurul acestui factor.
Sunt convins că în Europa sunt multe astfel de regiuni care trebuie promovate.
Indicarea originii ne ajută să asociem un anumit produs cu ţara în care a fost produs.
Consumatorul are astfel o mai mare posibilitate de a alege.
Mai mult, Comisia Europeană ar trebui să întocmească un sondaj de opinie pentru a afla ce informaţii vor consumatorii să afle de pe etichete.
O altă propunere acceptată este sigla pentru calitate europeană.
De fiecare dată când încerci să schimbi ceva ce funcţionează, întâmpini o anumită rezistenţă.
Dar nu înseamnă că nu vei reuşi să faci schimbarea dorită.
Am propus o siglă pentru calitate europeană pentru produsele care provin integral din producţia obţinută în UE.
Problema pe care am întâmpinat-o se referă la comerţul la scară largă, de exemplu supermarket-urile.
Ele importă produse agro-alimentare din întreaga lume, după care le etichetează în funcţie de ultimul stagiu al transformării lor.
Acest lucru nu oferă deloc transparenţă pentru consumatori şi îngreunează procesul de trasabilitate.
Ce poate UE să facă în privinţa agro-pirateriei?
E important de ştiut că piaţa produselor contrafăcute reprezintă o afacere de peste 52 de miliarde de euro pe an.
Aceştia sunt bani murdari, care afectează creativitatea şi munca celor din jur.
Ar trebui să fim foarte stricţi cu sancţiunile şi pedepsele aplicate, atât în interiorul cât
şi în exteriorul UE.
Am cerut Comisiei să negocieze cu Organizaţia Mondială a Comerţului pentru a obţine protecţia anumitor mărci în faţa competiţiei sau produselor contrafăcute ca în cazul vinurilor.
Raportul privind calitatea produselor agricole Comunicat de presă: Calitatea produselor agro-alimentare „Sigla calităţii europene“: studiu sprijinit de eurodeputaţii de la comisia pentru agricultură
Internetul lucrurilor va revoluţiona relaţia persoană-obiect: interviu cu Maria Badia i Cutchet
Maria Badia i Cutchet Va putea frigiderul dumneavoastră să detecteze produsele expirate pe care le conţine şi să vă informeze despre acest lucru?
Internetul ar trebui să conecteze nu numai cele 1,5 de miliarde de persoane care îl folosesc, ci şi persoanele cu obiecte, sau obiectele între ele, ne-a spus socialista spaniolă Maria Badia i Cutchet, care redactează un raport în acest domeniu.
Dumneaei sprijină o comunicare a Comisiei ce promovează internetul lucrurilor, dar cere respectarea drepturilor fundamentale.
Ne puteţi spune ce este internetul lucrurilor?
Internetul lucrurilor este o aplicaţie nouă în tehnologia internetului.
În următorii 10 sau 15 ani, se estimează că acesta va face parte din viaţa noastră de zi cu zi.
Foloseşte tehnologia de identificare prin frecvenţă radio pentru a transmite şi primi informaţii fără fir.
Funcţionează cu un chip mic, ce are capacitatea de a stoca multe informaţii despre obiectul sau persoana care îl poartă.
În sectorul agroalimentar, de exemplu, tehnologia de identificare prin frecvenţă radio permite o supraveghere mai eficientă şi rapidă a produselor şi oferă în orice moment informaţii despre conţinut: caracteristici chimice, nivel de gluten… tot.
Se folosesc deja aplicaţii similare: de exemplu, chipul transmite unui şofer în timp real informaţii despre presiunea pneurilor.
Această tehnologie nouă va revoluţiona şi extinde interacţiunea persoană-obiect şi obiect-obiect.
Inovarea constă în relaţia între obiecte.
Cel mai frecvent citat exemplu este cel al frigiderului care, dacă este programat cum trebuie, poate detecta produsele expirate sau care sunt pe punctul de a expira, folosind informaţia despre dată.
Prin urmare această tehnologie va fi într-adevăr benefică pentru cetăţeni?
Nu există riscuri ascunse?
Această aplicaţie miraculoasă va oferi oportunităţi enorme de dezvoltare a unor afaceri noi, de combatere a schimbărilor climatice, de ameliorare a gestionării energiei şi transporturilor.
Dar poate crea şi probleme în domeniul drepturilor fundamentale.
Companiile ce folosesc aceste chipuri vor avea acces la informaţii privind viaţa privată a oamenilor.
Trebuie să acordăm o atenţie deosebită acestei chestiuni.
Înaintea punerii în practică a acestei aplicaţii, trebuie să abordăm protejarea drepturilor oamenilor.
Comisia are dreptate când spune că trebuie să găsim un echilibru.
Dacă dorim ca această tehnologie să aibă succes, trebuie să ne asigurăm că cetăţenii au încredere în ea.
Deoarece trăim într-o lume deschisă, cred că trebuie să abordăm acest subiect la nivel transatlantic.
Care sunt beneficiile pentru economie. mediu, sănătate?
Această tehnologie ajută mult la ameliorarea eficienţei energetice în transport şi la reducerea poluării.
De exemplu, contribuie la evitarea ambuteiajelor schimbând semafoarele când sunt prea multe maşini într-o coloană.
Deoarece economia verde este în raport direct cu noile tehnologii, putem folosi criza actuală pentru a impulsiona sectoare precum cercetarea şi dezvoltarea.
În ceea ce priveşte beneficiile pentru sănătate, am un prieten care a avut un atac de cord.
I s-a pus în corp un chip, care îl conectează cu un spital din Spania.
Acum, doctorii cunosc fiecare schimbare din corpul lui.
În acest fel, ei controlează simptomele şi pot controla bolile.
Dar încă nu s-a studiat impactul undelor radio asupra sănătăţii.
Ideea mea este să prevenim cât mai multe riscuri posibil şi să examinăm de aproape problema legată de confidenţialitatea informaţiilor personale.
Raportul parlamentar Comunicarea Comisiei
Interviu cu Edite Estrela: „Maternitatea este un serviciu făcut societăţii“
Interviu cu Edite Estrela: „Maternitatea este un serviciu făcut societăţii“ Extinderea concediului de maternitate de la 14 la 20 de săptămâni şi implementarea concediului paternal de cel puţin două săptămâni sunt două din propunerile eurodeputatei Edite Estrela într-un raport adoptat pe 23 februarie în comisia parlamentară pentru drepturile femeii şi egalitatea de gen.
Raportoarea ne-a vorbit, într-un interviu exclusiv, despre obiectivele raportului.
Conform noilor reguli, femeile nu vor mai fi puse în situaţia de a alege între carieră şi familie; în plus acestea vor putea depăşi mai uşor problemele legate de sărăcia la vârste înaintate şi îşi vor putea asuma mai uşor responsabilităţi publice şi personale.
Raportul doamnei Edite Estrela (Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European, Portugalia) va fi votat în plen în martie, la Bruxelles.
Care sunt principalele obiective ale raportului dumneavoastră?
Pe de o parte, de a continua şi ameliora promovarea şi apărarea femeilor însărcinate sau care alăptează şi, pe de alta, de a include în legislaţie egalitatea de gen privind echilibrul între viaţa profesională şi cea personală.
Raportul meu conţine şi câteva propuneri inovatoare care au ca scop promovarea justiţiei şi egalităţii, mai exact includerea casnicelor în legislaţia europeană şi drepturile părinţilor care adoptă copii cu vârste de până la 12 luni - care ar trebui să fie similare drepturilor privind concediul parental.
Ce fel rezistenţă au întâmpinat propunerile dumneavoastră?
Au fost două tipuri de rezistenţă.
Prima este cea ideologică: Parlamentul European reprezintă oameni de diferite origini, culturi, provenind din ţări diferite, cu ideologii şi experienţă de viaţă diferite.
Aceasta apare în cadrul dezbaterilor de acest tip, când apare opinia că femeile ar trebui să stea acasă.
Apoi este rezistenţa financiară referitoare la costurile acestei legi.
Această directivă este veche de 18 ani, acum facem legile pentru mâine, statele membre vor avea trei ani pentru a transforma regulile europene în drept naţional.
Am transmite un mesaj negativ dacă în momentul în care directiva intră în vigoare situaţia nu este mai favorabilă decât acum.
Trebuie şi să fim consecvenţi: pe de o parte, Comisia Europeană şi Consiliul ne avertizează privind deficitul demografic, pe de altă parte, când este vorba de implementarea unor măsuri ce au ca scop creşterea ratei natalităţii, ne uităm la fiecare bănuţ.
Dacă luăm în considerare situaţia economică dificilă din momentul de faţă, este acesta momentul potrivit pentru implementarea măsurilor de care ne-aţi vorbit?
Care vor fi consecinţele unei rate scăzute a natalităţii?
Copii de azi sunt contribuabilii de mâine, responsabili pentru garantarea durabilităţii securităţii sociale.
Avem nevoie de o populaţie activă şi trebuie să combatem stereotipul conform căruia maternitatea este o boală şi o pagubă pentru societate.
Maternitatea este un serviciu făcut societăţii.
Femeile nu trebuie să aleagă între a fi mame şi a avea, de exemplu, responsabilităţi de manager.
Clasa de mijloc nu îşi permite să stea acasă prea mult fără un venit, iar o lipsă îndelungată poate îngreuna întoarcerea pe piaţa muncii.
Facem o propunere echilibrată şi raţională, care corespunde aşteptărilor oamenilor, familiilor şi femeilor.
Lucrul cu jumătate de normă poate părea o soluţie bună, dar în momentul pensionării, femeile sunt penalizate pentru că au stat acasă şi au avut grijă de copii.
Sunt studii care arată că diferenţa de venit între femei şi bărbaţi este mai mare în momentul pensionării decât în rest.
Sărăcia femeilor se accentuează la vârste înaintate, când acestea au nevoie de condiţii pentru o viaţă demnă.
Care credeţi că este viitorul maternităţii şi paternităţii?
Ar trebui să promovăm şi adoptăm mai multe politici şi măsuri de distribuire egală a responsabilităţilor profesionale şi publice.
Apăr concediul de paternitate deoarece nu este abordat în legislaţia europeană, deşi există deja în multe state membre, pentru a combate ideea că responsabilitatea pentru creşterea şi educarea copiilor aparţine în exclusivitate femeii.
În ţările nordice, un bărbat care nu ia concediu paternal este considerat un tată rău.
În sud, un bărbat care îşi ia concediu paternal este considerat un angajat neserios.
Noile reguli vor aduce o armonie, luând în considerare interesele copiilor.
Femeile vor putea avea copii mai devreme şi vor avea câţi copii îşi doresc (studiile arată că europenii nu au copiii pe care îi vor).
Susţin împărţirea tuturor tipurilor de responsabilitate.
Comunicat de presă Egalitatea de gen în secolul 21 Raportul parlamentar Comisia parlamentară pentru drepturile femeii şi egalitatea de gen Edite Estrela - fişă personală Edite Estrela - foto
Jean Lambert despre Biroul European de Sprijin pentru azil
Jean Lambert
UE a primit peste 250.000 de cereri de azil în 2008.
În detrimentul celor care au nevoie de protecţie internaţională, în prezent, numărul sistemelor de azil este egal cu cel al statelor membre ale UE.
Pentru a alinia practicile naţionale, Parlamentul European a aprobat decizia privind crearea unui Birou European de Sprijin în materie de azil, în Valletta, Malta.
Biroul va oferi expertiză statelor membre care primesc solicitări de acordare de azil, contribuind şi la cooperarea dintre autorităţile naţionale.
Pentru a afla mai multe informaţii, i-am adresat câteva întrebări eurodeputatei care a întocmit raportul parlamentar, Jean Lambert (Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană, Regatul Unit).
În opinia dumneavoastră, de ce are UE nevoie de un Birou de Sprijin în materie de azil?
UE are nevoie de acest Birou datorită diferenţelor considerabile care există în prezent între legile şi directivele privind azilul în statele membre.
Biroul în sine nu va fi suficient, însă va fi un ajutor.
Unul dintre rolurile sale este de a încerca să standardizeze informaţiile cu privire la ţara de origine a celor care solicită protecţie.
Aşadar, în luarea deciziilor privind persoanele din Irak, Cecenia sau alte ţări unde ştim că există divergenţe enorme, statele membre vor trebui să se asigure că aceste persoane se simt tratate echitabil, corect şi nu pe baza politicilor statului în cauză.
Biroul va fi stabilit, mai degrabă simbolic, în Malta.
Credeţi că acest lucru îi va influenţa perspectiva?
Cred că trebuie să fim foarte atenţi - faptul că biroul va fi stabilit în Malta nu înseamnă că va fi dominat de situaţia din Malta.
Ştim că Malta se află sub o presiune mare şi că o parte din fluxurile mixte de oameni de aici sunt solicitanţi de azil.
Desigur, Malta a investit foarte mult în sistemul de azil şi şi-a dorit ca acest birou să fie stabilit aici.
Pe de-o parte, este un simbol care va arăta cetăţenilor maltezi că Uniunea Europeană este într-adevăr solidară cu ei.
Cu toate acestea, acesta este un birou de azil pentru întreaga Uniune Europeană.
Aţi negociat înfiinţarea Biroului împreună cu Consiliul statelor membre.
În ce măsură consideraţi că rezultatul corespunde cerinţelor Parlamentului?
Când vorbim de negociere, cred că nici o parte nu va putea obţine în totalitate ceea ce îşi doreşte.
Desigur, există unele aspecte privind relaţia cu Parlamentul European unde ne-am fi dorit un rol mai important.
Pe de altă parte însă, în prezent au loc discuţii cu privire la rolul agenţiilor şi instituţiilor europene.
Ne-am fi dorit ca Biroul să aibă un rol mai puternic de monitorizare decât de sprijin.
Statele membre au vrut să îl numească „birou de sprijin" pentru un motiv special.
Proiectul de raport António Guterres, Înalt Reprezentant ONU pentru refugiaţi: „Este necesară o armonizare reală“ Solidaritatea între statele UE: un răspuns la provocarea cererilor de azil
Richard Ashworth despre simplificarea PAC
Eurodeputatul Richard Ashworth Politica agricolă comună (PAC) este mult prea birocratică iar poverile administrative „împiedică agricultorii să îşi desfăşoare activitatea de zi cu zi sau să îşi dedice timpul cultivării terenurilor", afirmă Richard Ashworth (Conservatorii şi Reformiştii Europeni, Regatul Unit).
În procesul de pregătire a reformei PAC din 2013, simplificarea normelor este un punct cheie pentru agricultori, care trebuie „să aprovizioneze cu alimente 500 de milioane de cetăţeni europeni la un cost rezonabil".
La data de 19 aprilie, Parlamentul European a organizat o dezbatere privind simplificarea PAC, votul în plen urmând să aibă loc pe 18 mai.
Care este subiectul central al dezbaterii actuale privind PAC?
PAC reprezintă în continuare 40% din bugetul UE.
Cu toate acestea, când ne referim la PAC, prima reacţie a omului de rând va fi să se gândească la lacuri de vin, munţi alimentari şi sprijinirea ineficienţei.
Aceasta a fost dezbaterea de acum 15 ani, însă acum este vorba despre garantarea şi aprovizionarea cu alimente a celor 500 de milioane de cetăţeni europeni la un cost rezonabil.
Europa trece acum printr-o criză financiară: va putea agricultura în aceste condiţii să îşi menţină cota din buget după 2013?
Nu putem avea o reformă PAC înainte de a obţine o reformă a bugetului.
Criza economică, şomajul, precum şi o mulţime de alte domenii nu au fost luate în vedere când a avut loc reforma PAC în trecut.
Apoi mai sunt securitatea energetică, schimbările climatice, controlul migraţiei.
Cetăţenii se aşteaptă ca Europa să acopere toate aceste arii folosind acelaşi buget ca şi înainte.
Agricultura va trebui să lupte din greu pentru a menţine 40% din buget.
De ce este importantă simplificarea PAC?
Cum vor putea beneficia agricultorii de această simplificare?
Agricultorii trebuie să se conformeze standardelor de mediu, sănătate şi bunăstare.
PAC de astăzi este prea birocratică, multe acte normative nu sunt proporţionale cu riscurile.
Majoritatea agricultorilor trebuie să respecte standardele legate de asigurarea calităţii şi de trasabilitate, impuse de către comercianţii cu amănuntul.
Este extrem de neplăcut dacă, o săptămână mai târziu, o persoană de la minister vine să refacă inspecţia.
Lipsa unor sisteme armonizate împiedică agricultorii să îşi desfăşoare activitatea de zi cu zi sau să îşi dedice timpul cultivării terenurilor lor.
Un alt motiv de furie în rândul producătorilor agricoli este că orice greşeală din formularele trimise va fi penalizată, în general într-o manieră standard, astfel încât o eroare mică va aduce aceeaşi penalizare disproporţionată.
De cele mai multe ori o astfel de greşeală nu a fost făcută cu intenţie de fraudare, ci, din contră, ca urmare a informaţiilor greşite furnizate de agenţia locală pentru standarde alimentare.
Nu este corect.
Prima abatere nu ar trebui să aducă nici o penalizare.
Agricultorii din noile state membre ale UE primesc în continuare subvenţii mai mici decât colegii lor din statele membre care au aderat anterior.
În ce măsură se va schimba acest lucru după 2013?
Aceştia s-au alăturat pe baza unui aranjament conform căruia vor ajunge doar treptat la acelaşi nivel cu UE-15.
Există o logică, însă personal am o oarecare simpatie pentru agricultorii din UE-12 care privesc peste gard pentru a vedea fermierii britanici, germani, francezi pe deplin susţinuţi, în timp ce ei înşişi nu sunt.
Pe de altă parte, procesul de tranziţie le oferă alte avantaje precum costuri mai mici.
Vreau să văd PAC mai simplă, mai echitabilă şi mai transparentă.
Aţi fost agricultor în Noua Zeelandă la începutul anilor 70, chiar înainte de aderarea Regatului Unit la UE.
Ce aţi dori să spuneţi agricultorilor despre PAC?
În primul rând, aş încerca să fiu explicit legat de faptul că majoritatea fermierilor ar prefera să fie independenţi decât subvenţionaţi.
Însă trebuie să fim realişti: nu suntem în Noua Zeelandă.
Salariul mediu aici este considerabil mai mare decât în Noua Zeelandă, însă veniturile agricole medii aici reprezintă doar jumătate din cele ale lucrătorului mediu.
Fără nici un sprijin, suntem ameninţaţi de criză.
Publicul din Europa, din motive foarte reale, îşi îndreaptă aşteptările legate de mediu, sănătate şi bunăstarea animalelor înspre agricultori.
Acest lucru presupune costuri pe care nu le putem pasa consumatorilor noştri.
Aşadar este firesc ca UE să recunoască acest lucru şi să compenseze agricultorii pentru furnizarea bunurilor publice.
Raportul referitor la simplificarea PAC Eurodeputaţii discută viitorul politicii agricole comune Fişă personală: Richard Ashworth
RO
1
PHOTO
20100506PHT74195.jpg
RO
2
LINK
http://www.echr.coe.int/ECHR/EN/Header/Basic+Texts/The+Convention+and+additional+protocols/The+European+Convention+on+Human+Rights/
RO
3
LINK
/members/expert/groupAndCountry/view.do?group=2953&partNumber=2&language=RO&id=97078
RO
4
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?language=RO&partNumber=1&country=SE&id=28134
RO
5
LINK
/parliament/public/staticDisplay.do?language=RO&refreshCache=yes&id=75
RO
7
LINK
/activities/committees/homeCom.do?language=RO&body=FEMM
RO
8
LINK
http://register.consilium.europa.eu/pdf/ro/09/st17/st17513.ro09.pdf
RO
10
LINK
http://www.flickr.com/photos/european_parliament/4423809633/sizes/o/
RO
11
PHOTO
20100329PHT71466.jpg
RO
15
PHOTO
20100322PHT71073.jpg
RO
16
LINK
/meetdocs/2009_2014/documents/itre/pr/803/803349/803349ro.pdf
RO
17
LINK
/meetdocs/2009_2014/documents/itre/pr/803/803349/803349ro.pdf
RO
18
PHOTO
20100225PHT69626.jpg
RO
20
VIDEOLINK
http://www.europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=3fb125d9-997f-4490-ac34-271521a9cc3e&cid=00000000-0000-0000-0000-000000000000&lang=RO&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=off
RO
21
LINK
/oeil/file.jsp?id=5697042
RO
22
LINK
/activities/committees/homeCom.do?language=RO&body=FEMM
RO
23
LINK
/members/public/yourMep/view.do?language=RO&partNumber=1&name=estrela&id=28310
RO
24
LINK
http://www.flickr.com/photos/european_parliament/4397485787/sizes/o/
RO
25
PHOTO
20100511PHT74485.jpg
RO
29
PHOTO
20100511PHT74491.jpg
RO
32
LINK
/members/public/yourMep/view.do?language=RO&partNumber=1&name=ashworth&id=28132
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516IPR06755 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090511FCS55550 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0088 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100324IPR71285 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100219STO69255 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100223IPR69363 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0118 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100426STO73424 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100226STO69652 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0051 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100409STO72389 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
