Sinteza şedinţei în plen, 14-17 ianuarie 2008, Strasbourg
2008-01-21 - 13:53
Deschiderea sesiunii în plen
Preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Pöttering, a deschis, luni, sesiunea în plen din ianuarie de la Strasbourg cu o scurtă trecere în revistă a realizărilor principale ale anului trecut: semnarea Tratatului de Reformă, suspendarea controalelor la frontierele a nouă State Membre care au aderat la Uniune în 2004, semnarea Cartei Fundamentale a Drepturilor Omului şi aderarea Maltei şi Ciprului la uniunea monetară.
Slovenia preia Preşedinţia Uniunii Europene: Premierul Sloven în faţa Parlamentului European
Janez Janša, Premier al Sloveniei şi Preşedinte al Consiliului Uniunii, a prezentat, miercuri, la Strasbourg, în faţa Deputaţilor Europeni, priorităţile Preşedinţiei Slovene a Uniunii Europene.
Aşa cum a subliniat şi Preşedintele Parlamentului, Hans-Gert Pöttering, este pentru prima dată când una din ţările Central-Europene, fost comuniste, care s-au alăturat Uniunii în 2004, deţine Preşedinţia Uniunii.
O piaţă Europeană a contractelor de credit pentru consumatori
Doi din trei Europeni utilizează cărţi de credit pentru a cumpăra mobilă, maşini de spălat sau automobile.
Totuşi, piaţa contractelor de credit pentru consumatori a rămas în principal o piaţă naţională.
Parlamentul a adoptat, miercuri, la Strasbourg, în a doua lectură, un proiect de directivă ce prevede, pe de o parte, stimularea pieţei Europene a contractelor de credit pentru consumatori şi, pe de altă parte, protecţia consumatorilor.
Parlamentul pentru cooperare regională sporită în zona Mării Negre
Parlamentul a adoptat, joi, un raport în care cere cooperare regională sporită în zona Mării Negre.
Deputaţii au subliniat importanţa respectării principiilor democratice şi a drepturilor omului şi a necesităţii de a se îmbunătăţi relaţiile economice şi comerciale, în special în ce priveşte resursele de energie.
Noi taxe de aeroport
Parlamentul European a adoptat, marţi, un raport legislativ ce stabileşte principii comune pentru taxele aeroportuare din Uniune.
Raportul conţine prevederi pentru prevenirea oricăror abuzuri sau poziţii dominante, în vederea unei dezvoltări echilibrate a sectorului aeroportuar European.
Raportul a fost adoptat cu 613 voturi pentru, 33 împotrivă şi 51 abţineri.
CARS 21: Un cadru competitiv de reglementare privind autovehiculele
Fondurile pentru cercetare trebuie sporite pentru a se putea respecta nivelul stabilit de emisii de CO2, provenit de la autovehicule, menţionează un raport privind cadrul competitiv de reglementare pentru autovehicule (CARS 21), adoptat marţi la Strasbourg.
Marele Muftiu al Siriei la Parlamentul European
Marele Muftiu al Siriei, Ahmad Badr Al-Din Hassoun, a rostit un discurs, marţi, în faţa Deputaţilor Europeni reuniţi la Strasbourg.
Vizita sa se înscrie în programul de invitaţii stabilit de Parlamentul European în contextul Anului European al Dialogului Intercultural (2008).
Strategia Uniunii Europene în domeniul drepturilor copilului
Viitoarea strategie a Uniunii Europene în domeniul drepturilor copilului a primit, miercuri, la Strasbourg, sprijinul Parlamentului, care a propus o serie de măsuri, între care consolidarea luptei împotriva pedofiliei pe internet.
Deputaţii preconizează crearea unei instanţe penale extrateritoriale care să ia măsuri pentru stoparea turismului sexual, şi un sistem de urmărire a furnizorilor de produse fabricate parţial de copii.
Parlamentul despre alegerile prezidenţiale din Kenya
Parlamentul cere noi alegeri prezidenţiale în Kenya, dacă va fi imposibilă numărarea corectă a voturilor, de către un organism independent - precizează o rezoluţie adoptată în plen joi, la Strasbourg.
Deputaţii cer îngheţarea ajutoarelor financiare destinate guvernului kenyan, până când nu se rezolvă criza curentă.
Democraţia şi drepturile omului în Egipt
Într-o rezoluţie privind situaţia din Egipt, adoptată joi la Strasbourg, Parlamentul European cere guvernului de la Cairo să ia măsuri pentru a îmbunătăţi democraţia şi respectarea drepturilor omului, între care oprirea hărţuirii ziariştilor şi a apărătorilor drepturilor omului, ridicarea stării de urgenţă, investigarea cazurilor suspecte de tortură şi garantarea independenţei justiţiei.
Parlamentul cere eliberarea disidentului chinez Hu Jia
Într-o rezoluţie adoptată joi după-amiază la Strasbourg, Deputaţii Europeni cer autorităţilor chineze să-l elibereze pe disidentul chinez Hu Jia şi să respecte drepturile omului, mai ales având în vedere Jocurile Olimpice de la Beijing, planificate anul acesta.
20080111BRI18238
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
Instituţii
Deschiderea sesiunii în plen
2008-01-21 - 13:53
Preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Pöttering, a deschis, luni, sesiunea în plen din ianuarie de la Strasbourg cu o scurtă trecere în revistă a realizărilor principale ale anului trecut: semnarea Tratatului de Reformă, suspendarea controalelor la frontierele a nouă State Membre care au aderat la Uniune în 2004, semnarea Cartei Fundamentale a Drepturilor Omului şi aderarea Maltei şi Ciprului la uniunea monetară.
Referitor la Tratatul de Reformă , Pöttering a declarat că dobândirea validităţii juridice şi politice a acestuia, până în 2009, constituie prima prioritate pentru anul curent.
Privind semnarea Cartei Fundamentale a Drepturilor Omului , la 21 decembrie 2007, la Strasbourg, Preşedintele Parlamentului s-a referit la comportamentul neadecvat al unora din Deputaţii Europeni prezenţi în hemiciclu, care au încercat să împiedice discursurile oaspeţilor Parlamentului. "
Un astfel de comportament nu va fi acceptat.
Fiecare Membru al Parlamentului European îşi poate exprima liber şi paşnic opinia în orice chestiune supusă dezbaterii (...)
Obstrucţionarea acestui drept, mai ales în prezenţa unor oaspeţi, contravine tuturor principiilor funcţionării Parlamentului European.
Împotriva acestor Deputaţi Europeni vizaţi, care au fost deja anunţaţi în această privinţă, voi lua măsurile ce se impun, în baza regulamentului nostru.
Acelaşi lucru va fi valabil şi pentru acei Deputaţi Europeni care i-au oprit pe uşieri să-şi exercite noile funcţii ", a declarat Pöttering .
Preşedintele Parlamentului s-a referit la o altă prioritate: 2008 - An European al Dialogului Intercultural , şi la discursul pe care Marele Muftiu al Siriei l-a rostit marţi în faţa Deputaţilor Europeni, în acelaşi context.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
Instituţii
Slovenia preia Preşedinţia Uniunii Europene: Premierul Sloven în faţa Parlamentului European
2008-01-21 - 13:53
Janez Janša, Premier al Sloveniei şi Preşedinte al Consiliului Uniunii, a prezentat, miercuri, la Strasbourg, în faţa Deputaţilor Europeni, priorităţile Preşedinţiei Slovene a Uniunii Europene.
Aşa cum a subliniat şi Preşedintele Parlamentului, Hans-Gert Pöttering, este pentru prima dată când una din ţările Central-Europene, fost comuniste, care s-au alăturat Uniunii în 2004, deţine Preşedinţia Uniunii.
Premierul sloven a subliniat ratificarea Tratatului de la Lisabona ca prioritate maximă a Preşedinţiei Slovene.
"Sperăm că până la sfârşitul Preşedinţiei Slovene, majoritatea Statelor Membre vor urma exemplul Ungariei.
Parlamentul Sloven va decide în ce priveşte ratificarea înainte de sfârşitul acestei luni.
Obiectivul constă în intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona la 1 ianuarie 2009".
Janša a subliniat apoi reforma economică , în cadrul Strategiei de la Lisabona.
"Trebuie să urmăm aceeaşi direcţie ca şi până acum, investind în oameni, modernizându-ne pieţele de muncă, sporind potenţialul antreprenorial, asigurând provizii de energie şi, totodată, o bună protecţie a mediului".
"Trebuie să ne asigurăm că nu vor exista obstacole în calea schimburilor de experienţă", a declarat premierul sloven.
"La Consiliul European din primăvară, vrem să adăugăm o a cincea libertate - libera circulaţie a cunoaşterii - celor patru libertăţi deja existente în Uniune".
Pe piaţa internă este nevoie de progrese în ce priveşte serviciile şi inovaţiile.
Şeful guvernului sloven a promis "progrese în liberalizarea pieţei interne a energiei".
În plan extern , Preşedinţia Slovenă va continua negocierile de aderare cu Croaţia şi Turcia.
Janša a accentuat importanţa Balcanilor Occidentali, dar mai ales a provinciei Kosovo.
El a declarat că "actualul statut nu poate fi susţinut" şi că "problema Kosovo are nevoie de o soluţie specială".
El a promis că "Preşedinţia va coordona soluţii care se vor bucura de cel mai mare sprijin în cadrul Uniunii şi care vor garanta, în acelaşi timp, stabilitatea regiunii pe termen lung".
Serbia, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Albania, Muntenegru şi Bosnia şi Herţegovina - toate au nevoie de asistenţă sau atenţie specială.
În cazul Bosniei, a spus el, "n-ar trebui să uităm de refugiaţii care încă nu s-au întors acasă, sau la crimele grave care au rămas nepedepsite".
Premierul sloven a propus intensificarea Politicii Europene de Vecinătate, continuarea Procesului de la Barcelona şi a cooperării Euro-Mediteraneene.
Preşedinţia Slovenă va organiza patru summituri: cu SUA, Rusia, Japonia şi ţările din America Latină şi Caraibe.
Alte provocări cheie cu care se confruntă Uniunea la nivel global - reforma Naţiunilor Unite şi stabilirea unei noi ordini mondiale, combaterea sărăciei în ţările în curs de dezvoltare, lupta împotriva schimbărilor climatice şi dialogul intercultural.
În încheiere, premierul sloven a declarat: "Este dorinţa noastră cea mai mare să contribuim la creşterea numărului de cetăţeni Europeni mulţumiţi de Uniune.
Ne dorim ca într-o zi, orice cetăţean care se plimbă pe străzile Uniunii să fie capabil să răspundă, fără ezitare, dacă va fi întrebat dacă-i pasă sau nu de viitorul Uniunii: ' Îmi pasă de Europa fiindcă ştiu că şi Europei îi pasă de mine '. "
Preşedintele Comisiei
Preşedintele Comisiei Europene, José Manuel Barroso, a subliniat că Slovenia constituie un exemplu excelent de succes şi "un simbol al luptei pentru libertate".
"Rămân la convingerea că extinderea (din 2004) este una din cele mai mari realizări ale Uniunii".
Preşedintele s-a referit apoi la trei din priorităţile Uniunii în lunile următoare: Tratatul de la Lisabona, pachetul legislativ privind energia şi schimbările climatice, şi Strategia revizuită de la Lisabona.
Barroso a calificat Tratatul de la Lisabona ca un tratat "credibil şi echilibrat", ce va asigura că Uniunea va funcţiona eficient şi că va putea fi dat curs priorităţilor politice.
El a cerut Statelor Membre să ratifice Tratatul.
Privind energia şi schimbările climatice, Preşedintele Comisiei a subliniat că priorităţile vor viza competitivitatea, durabilitatea şi siguranţa.
Cât despre Strategia de la Lisabona, Preşedintele Comisiei a subliniat că funcţionează eficient, dar a menţionat o listă a ceea ce are nevoie Europa în momentul de faţă: libera circulaţie a cunoaşterii, consolidarea micilor afaceri realizate de Întreprinderi Mici şi Mijlocii şi dezvoltarea unor politici de muncă active.
O dată îndeplinite cele trei priorităţi, în 2009 vom avea o Europă mai încrezătoare şi mai bine pregătită, cu care vom putea face faţă provocărilor curente (...) o Europă puternică, deschisă, o Europă a libertăţii, solidarităţii şi securităţii.
Grupările politice
Joseph Daul (PPE-DE, FR): "Începând cu 2004, Slovenia a înregistrat succes după succes, realizând în 10 ani ceea ce noi n-am reuşit în 50", a spus Daul, referindu-se la tranziţia rapidă a Sloveniei la o puternică economie de piaţă şi la rata şomajului relativ scăzută, care au permis trecerea rapidă la moneda Euro şi aderarea la Grupul Schengen în 2007.
Grupul PPE-DE va sprijini eforturile Preşedinţiei slovene pentru a obţine ratificarea rapidă a Tratatului de la Lisabona, pentru ca Europa să poată lucra eficient înainte de alegerile din 2009, să prospere, să-şi protejeze mediul, să sporească nivelul cunoaşterii, să atingă obiectivele în materie de energie, să sprijine stabilitatea şi cooperarea în Balcani şi să intensifice dialogul inter-cultural şi inter-confesional.
Martin Schulz (PSE, DE): "Grupul socialist este dispus să sprijine Preşedinţia prin toate metodele de care dispune (...)
Extinderea Uniunii nu s-a încheiat încă, având în vedere că suntem în curs de negociere cu Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Croaţia şi Turcia", a spus Schulz, exprimându-şi dorinţa de a cunoaşte opinia Preşedinţiei în privinţa Turciei.
Liderul grupării socialiste a salutat opinia Preşedinţiei conform căreia instituţiile Uniunii Europene sunt destul de puternice pentru a asigura o politică de vecinătate eficientă, şi a lăudat demonstraţia de încredere în libera circulaţie a persoanelor, pe care a dovedit-o Slovenia când a aderat la zona Schengen.
Referitor la delocalizarea companiei Nokia şi transferarea sediului său din oraşul german Bochum în România, Schulz a cerut Preşedinţiei să "verifice" afirmaţiile conform cărora transferul "ar fi finanţat de la bugetul Uniunii".
Graham Watson (ALDE, UK): "Grupul meu vă adresează un mesaj simplu: 'Europa aşteaptă'.
Aşteaptă ca 2008 să fie un an al progreselor, care să înceapă acum.
Ne aşteptăm ca Preşedinţia Slovenă să se ridice la nivelul aşteptărilor".
Progresele în zona Balcanilor Occidentali constituie una din priorităţile noastre, iar experienţa Sloveniei şi înţelegerea corectă a situaţiei din regiune constituie un bonus pentru Uniune.
Totuşi, opinia conform căreia situaţia din Bosnia-Herţegovina este mai gravă decât în Kosovo nu este majoritară în Uniune.
Un Act de Stabilizare şi Asociere pentru Kosovo ar putea fi un pas înainte, însă nu va putea exista un astfel de Act fără cooperarea deplină a Serbiei cu Tribunalul Internaţional pentru Fosta Iugoslavie.
"Nimeni dintre noi nu doreşte ca Serbia să rămână în afara Europei, iar cu bunăvoinţa Preşedinţiei dumneavoastră s-ar putea rezolva acest lucru (...), dar Radko Mladic ar trebui adus în faţa justiţiei".
Brian Crowley (UEN, IE): "Slovenia preia Preşedinţia Uniunii la un moment plin de provocări - ratificarea Tratatului de Reformă, atenţia sporită asupra Balcanilor, un nou pachet legislativ privind energia şi eforturi noi pentru rezolvarea conflictului israeliano-palestinian.
Astăzi, Uniunea Europeană are nevoie de noi eroi - care ştiu ce înseamnă să nu existe libertate, sau posibilitatea de a se exprima liber, în mod democrat.
Aceasta este lumina ce poate străluci în colţurile întunecate ale continentului European de astăzi".
Monica Frassoni (Verzi/ALE, IT) a criticat lipsa accesului la documentele de negociere în cadrul acordurilor de parteneriate, dând exemplul Chinei.
"Totul se întâmplă în strict secret.
Parlamentul ar trebui să fie informat".
Francis Wurtz (GUE/NGL, FR), referitor la Kosovo: "Cum să explicăm că două miliarde de euro acordaţi de comunitatea internaţională n-au reuşit să asigure creştere economică, scăderea ratei şomajului, eradicarea corupţiei şi a grupărilor mafiote?
Trebuie răspuns la aceste întrebări înainte să se ia orice decizie".
Jens-Peter Bonde (IND/DEM, DK) l-a criticat pe Premierul Janša în urma afirmaţiilor privind ratificarea Tratatului de Reformă."Sunteţi unul dintre premierii care doresc să evite referendumuri.
Aceasta constituie o încălcare a tratatului, iar Comisia ar fi trebuit să protesteze, în loc să sprijine încercările de a se evita cetăţenii Europei.
Se pare că acum, doar Irlanda mai poate salva democraţia Europeană".
Andreas Molzer (NA, AT): "Unul din obiectivele Sloveniei constă în aducerea tuturor statelor din fosta Iugoslavie în cadrul Uniunii, ceea ce este important şi corect.
Referitor la Kosovo, însă, ar fi trebuit luate în considerare atât opiniile sârbilor cât şi ale albanezilor din Kosovo, pentru a ne asigura că Serbia nu este dată pe mâinile Kremlinului".
Deputaţi români
Monica Maria Iacob-Ridzi (PPE-DE): "Slovenia are admiraţia celorlalte naţiuni europene pentru parcursul său remarcabil din 1990 până astăzi şi pentru întâietatea sa în atingerea reperelor integrării - fie că vorbim de încheierea negocierilor de aderare, de adoptarea monedei euro sau de asumarea Preşedinţiei Consiliului.
Fără îndoială, este de dorit ca Tratatul de la Lisabona, care pune capăt unei lungi crize de identitate a Uniunii, să fie ratificat cât mai repede şi primit ca un act democratic autentic de toţi cetăţenii europeni.
În aceeaşi măsură, este de dorit ca şi obiectivele Strategiei de la Lisabona să fie puse în practică cât mai curând, întrucât ne confruntăm cu un val de pesimism al cetăţenilor în privinţa acestei politici.
Şomajul rămâne principala temere a cetăţenilor europeni, deşi, faţă de 2006, acesta s-a atenuat semnificativ.
Odată cu noul ciclu care începe în 2008 pentru Strategia de la Lisabona, Parlamentul European va adopta un plan de acţiune privind mobilitatea forţei de muncă, tocmai pentru a revigora nivelul ocupării în Europa.
O problemă în acest sens rămâne în continuare accesul restricţionat pe piaţa europeană a muncii pentru mai bine de 100 de milioane de cetăţeni ai Uniunii.
De aceea, vă adresez, domnule Prim-ministru, rugămintea de a sprijini iniţiativele Parlamentului şi ale Comisiei Europene pentru accesul liber pe piaţa muncii.
Sunt convinsă că Europa îşi asigură astfel viitorul economic prin garantarea libertăţilor fundamentale programate de tratat".
Răspunsurile la dezbatere
Premierul sloven a accentuat că deşi ratificarea Tratatului de la Lisabona constituie o prioritate pentru Preşedinţia Slovenă, depinde de fiecare Stat Membru ca procesul să ajungă la bun sfârşit, iar Preşedinţia nu se va amesteca în această privinţă.
El a subliniat, totodată, nevoia pentru un echilibru între problemele de mediu, economice şi sociale.
"N-aş vrea să văd că Uniunea începe o dezbatere masivă pentru rezolvarea problemei Balcanilor Occidentali, după o perioadă mare în care a căutat soluţii.
Europa nu trebuie să fie divizată.
Vă reamintesc că o situaţie similară în anii '90 a provocat moartea a peste 100 000 de persoane în Bosnia.
Referitor la Bosnia, nu am spus că este o problemă mai serioasă decât în Kosovo în termeni de securitate, însă există probleme mari, cum ar fi întoarcerea refugiaţilor, iar noi avem în vedere acţiuni în această privinţă".
Preşedintele Comisiei Europene a declarat că sprijină priorităţile Preşedinţiei Slovene.
Răspunzând unei întrebări adresată de un Deputat European din partea Germaniei privind utilizarea, de către România , a unor fonduri Europene pentru delocalizarea industriei în cadrul Uniunii, Preşedintele Comisiei a "confirmat că nu este implicat nici un fel de fond de dezvoltare regională".
"Comisia ar considera acest lucru inacceptabil", a spus el.
În concluzie, Preşedintele Comisiei Europene a cerut Statelor Membre să aibă curajul şi să explice beneficiile extinderii.
"Este foarte important să explicăm că extinderea nu este benefică doar pentru noile State Membre, ci este o oportunitate pentru întreaga Uniune".
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
Consumatori
O piaţă Europeană a contractelor de credit pentru consumatori
2008-01-21 - 13:53
Doi din trei Europeni utilizează cărţi de credit pentru a cumpăra mobilă, maşini de spălat sau automobile.
Totuşi, piaţa contractelor de credit pentru consumatori a rămas în principal o piaţă naţională.
Parlamentul a adoptat, miercuri, la Strasbourg, în a doua lectură, un proiect de directivă ce prevede, pe de o parte, stimularea pieţei Europene a contractelor de credit pentru consumatori şi, pe de altă parte, protecţia consumatorilor.
Noua directivă răspunde unui dublu obiectiv: garantează un nivel înalt de protecţie a consumatorilor şi lansează un proces destinat să deschidă o veritabilă piaţă internă a creditelor pentru consumatori.
Pentru bănci şi alte instituţii financiare, directiva ar trebui să faciliteze împrumuturi în alte ţări ale Uniunii.
Consumatorii, la rândul lor, vor putea alege, în deplină cunoştinţă de cauză, cum să aibă acces la produse bancare ce nu sunt disponibile în propria lor ţară şi cum să obţină cele mai mari avantaje din astfel de împrumuturi.
Directiva urmăreşte totodată evitarea îndatorării excesive şi asigurarea unui nivel înalt de protecţie a consumatorilor.
Noua legislaţie ar trebui să permită economiei Europene o posibilă piaţă a creditelor de consum estimată la circa 800 miliarde euro pe an.
Creditele respective vor fi menite să îmbunătăţească diversificarea şi performanţa produselor puse la dispoziţia consumatorilor Europeni.
La ora actuală, în pofida regulamentelor Europene precedente (directiva de bază în materie datează din 1987), doar 1% din creditele de consum sunt transfrontaliere.
Concret, noua directivă vizează armonizarea contractelor de credit pentru consumatori în câteva domenii - cum ar fi publicitatea şi informaţiile furnizate consumatorilor înainte de semnarea contractelor şi, în momentul încheierii lor, calculele privind costul total al împrumuturilor, dreptul la anulare şi dreptul de a se achita împrumutul total.
Directiva a fost propusă de Comisia Europeană în toamna anului 2002 şi a fost discutată în primă citire în Parlament în aprilie 2004.
Au fost apoi necesari trei ani ca membrii Consiliului să anunţe o poziţie comună în materie, ceea ce s-a întâmplat în septembrie 2007.
Un amendament de compromis a obţinut acordul Consiliului, chiar înainte de vot.
Textul de compromis al grupurilor PSE/ALDE, la care s-a adăugat PPE-DE - şi care prezintă o versiune modificată a poziţiei comune a Consiliului - a fost aprobat miercuri.
Prima parte a compromisului a fost adoptată cu 695 voturi pentru, 7 contra şi 20 abţineri; a doua - cu 627 voturi pentru, 92 contra şi 8 abţineri.
Raportorul Parlamentului, Kurt Lechner (PPE-DE, DE), în timpul dezbaterii care a precedat votul, a insistat asupra necesităţii unei concilieri între asigurarea protecţiei consumatorilor şi asigurarea "celei mai mari marje de manevră posibile pentru legislatorul naţional".
Meglena Kuneva , Comisar European pentru protecţia Consumatorilor, a subliniat importanţa unor noi prevederi care pune capăt fragmentării pieţei Europene a creditelor "în 27 mini-pieţe", în beneficiul întreprinderilor şi al consumatorilor.
Un câmp de aplicare bine delimitat
Noua legislaţie va permite consumatorilor să solicite împrumuturi între 200 şi 75.000 Euro, rambursabile după o lună de la acordare.
Directiva se aplică doar contractelor de credite care impun dobândă.
Nu sunt acoperite de noua directivă creditele ipotecare destinate achiziţionării de terenuri sau de bunuri imobiliare.
Ele vor face obiectul unei directive ulterioare.
Consumatori mai bine informaţi
O dată ce va intra în vigoare noua directivă, toţi consumatorii Uniunii Europene vor avea dreptul la aceeaşi informaţie în ce priveşte alegerea celei mai bune oferte în ţara lor sau în alt Stat Membru.
Consumatorii vor putea beneficia de produse bancare care nu sunt disponibile în ţările lor.
Directiva stabileşte, totodată, informaţii standard ce vor trebui menţionate în publicitatea referitoare la posibilităţile de creditare.
Furnizorii vor trebui să asigure informaţii privind atât beneficiile dar şi dezavantajele aferente creditelor.
Evitarea unei îndatorări excesive
Una din priorităţile noii directive constă în protejarea consumatorilor împotriva îndatorării excesive.
Informaţia transmisă de furnizori va trebui să permită solicitantului să ia o decizie responsabilă.
Furnizorul va trebui să evalueze apoi solvabilitatea consumatorului, înainte să încheie contractul de credit.
Dacă există deja măsuri similare într-un Stat Membru, mecanismul va fi menţinut.
Dacă nu, va fi aplicat.
Dreptul consumatorilor la rambursarea anticipată a creditelor
Noua directivă acordă consumatorilor dreptul la rambursare anticipată a creditelor şi stabileşte reguli conform cărora băncile respective vor putea calcula compensaţiile pe care le vor cere clienţilor.
Problema modalităţilor de compensare a băncilor în caz de rambursări anticipate efectuate de clienţi (articolul 16 al directivei) a fost, până în ultimul moment, principalul subiect de negocieri între Consiliu şi Parlamentul European, pe de o parte, şi între grupurile politice din cadrul Parlamentului European, pe de altă parte.
Noua directivă acordă consumatorilor dreptul de a rambursa creditele anticipat, şi permite, în acelaşi timp, Statelor Membre, să asigure că furnizorul poate pretinde, în mod excepţional, o compensaţie mai mare.
Aceasta se poate întâmpla dacă banca respectivă poate dovedi că pierderea pe care a suferit-o este mai mare decât plafonul maxim de bază definit în directivă.
Metoda armonizată de calcul al pierderilor este precizată în text.
În situaţia rambursărilor anticipate, creditorul va avea dreptul la o compensaţie corectă şi justificată obiectiv, cu condiţia ca rambursarea să fie realizată pe parcursul unei perioade cu rată fixă a dobânzii.
O astfel de compensaţie nu va putea depăşi 1% din suma totală a creditului care a făcut obiectul unei rambursări anticipate (0,5% dacă rambursarea intervine înainte de 12 luni).
Directiva defineşte, totodată, situaţiile în care nu se poate solicita nici un fel de compensaţie.
Dreptul la retragere
Un drept de retragere în decurs de 14 zile va fi aplicat în întreaga Uniune.
Deputaţii au precizat, însă, că la cererea expresă a consumatorilor, această perioadă ar putea fi redusă la trei zile.
Următorii paşi
Directiva adoptată de Parlamentul European încă mai trebuie adoptată oficial de Consiliu, şi va intra în vigoare în cea de-a 20-a zi după publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Statele Membre vor avea la dispoziţie doi ani, începând cu data intrării în vigoare, pentru a o pune în aplicare.
O dată la cinci ani, Comisia Europeană va trebui să revizuiască plafoanele stabilite în prezenta directivă şi în anexele sale, şi procentajul utilizat pentru calcularea compensaţiei ce ar trebui acordată în caz de rambursare anticipată.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
Relaţii externe
Parlamentul pentru cooperare regională sporită în zona Mării Negre
2008-01-21 - 13:53
Parlamentul a adoptat, joi, un raport în care cere cooperare regională sporită în zona Mării Negre.
Deputaţii au subliniat importanţa respectării principiilor democratice şi a drepturilor omului şi a necesităţii de a se îmbunătăţi relaţiile economice şi comerciale, în special în ce priveşte resursele de energie.
Raportul la proprie iniţiativă, realizat de Roberta Anastase (PPE-DE, RO), constituie un răspuns la Comunicarea Comisiei Europene privind Sinergia Mării Negre.
Parlamentul nu este mulţumit de progresele realizate de la ultima Comunicare publicată în 1997, şi cere propuneri concrete de sprijinire a cooperării regionale şi a unui parteneriat autentic în zona Mării Negre.
Deputaţii subliniază importanţa implicării Rusiei şi Turciei în orice eforturi de cooperare regională, şi sprijină crearea unui spaţiu de oportunităţi economice şi prosperitate în regiunea Mării Negre, în favoarea cetăţenilor şi a partenerilor comerciali.
Parlamentul aprobă dublarea fondurilor disponibile în cadrul Instrumentului European de Vecinătate şi Parteneriat, destinate finanţării proiectelor transfrontaliere, şi notează câteva domenii prioritare în care este necesară cooperarea: rezolvarea conflictelor nesoluţionate din zonă , crearea de noi infrastructuri şi de coridoare viabile de transport, care să diversifice rutele energetice şi rezolvarea problemelor de mediu din zona Mării Negre , în special din Delta Dunării.
Provocări în materie de securitate
Conform raportului, conflictele nesoluţionate ce persistă în zona Mării Negre reprezintă o provocare majoră la adresa stabilităţii şi dezvoltării durabile a regiunii, precum şi un obstacol important în procesul de încurajare a cooperării regionale.
Parlamentul solicită, prin urmare, o implicare mai activă şi mai cuprinzătoare a Uniunii Europene în actualele eforturi de soluţionare a conflictelor în cauză, conform dreptului internaţional şi principiilor integrităţii teritoriale, şi un angajament mai consistent al Uniunii în gestionarea conflictelor şi în operaţiunile de menţinere a păcii.
Deputaţii consideră că Uniunea joacă un rol esenţial în dezvoltarea unei culturi a înţelegerii, a dialogului şi a instaurării unui climat de încredere în regiune.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
Transport
Noi taxe de aeroport
2008-01-21 - 13:53
Parlamentul European a adoptat, marţi, un raport legislativ ce stabileşte principii comune pentru taxele aeroportuare din Uniune.
Raportul conţine prevederi pentru prevenirea oricăror abuzuri sau poziţii dominante, în vederea unei dezvoltări echilibrate a sectorului aeroportuar European.
Raportul a fost adoptat cu 613 voturi pentru, 33 împotrivă şi 51 abţineri.
Noile reguli ar trebui aplicate oricărui aeroport deschis traficului comercial, al cărui trafic anual depăşeşte 5 milioane de pasageri sau care reprezintă anual peste 15 % din traficul de pasageri din Statul Membru în care este situat.
Potrivit Parlamentului, noua directivă va afecta 67 aeroporturi de pe teritoriul Uniunii.
Toate aeroporturile vor trebui să respecte reguli comune privind schimbul de informaţii, transparenţa şi modul în care sunt colectate taxele aeroportuare.
S-ar putea stabili, totodată, autorităţi naţionale independente care să asigure că directiva este aplicată pe deplin şi care să stabilească proceduri de soluţionare a oricăror neînţelegeri între structurile manageriale ale diferitelor aeroporturi.
Parlamentul a introdus câteva amendamente de compromis vizând definirea taxelor aeroportuare, reţelele aeroportuare, calitatea serviciilor ce vor trebui furnizate de structurile manageriale ale aeroporturilor, în schimbul taxelor stabilite, şi finanţarea proiectelor de infrastructură.
„ Taxă de aeroport ” înseamnă o taxă percepută în beneficiul organismului de gestionare a aeroportului şi plătită de utilizatorii aeroportului şi/sau pasagerii aerieni pentru utilizarea instalaţiilor şi serviciilor furnizate în exclusivitate de organismul de gestionare a aeroportului şi care au legătură cu aterizarea, decolarea, iluminarea şi staţionarea aeronavei, gestionarea pasagerilor şi manipularea mărfurilor.
Lista celor 67 aeroporturi care ar urma să aplice noile reguli, o dată ce directiva va intra în vigoare: Alicante; Amsterdam/Schiphol; Atena/Eleftherios Venizelos; Barcelona; Berlin-Schoenefeld; Berlin-Tegel; Birmingham; Bourgas; Bratislava; Bristol; Brussels/Brussels-National; Bucureşti/Henri Coandă ; Budapesta/Ferihegy; Catania/Fontanarossa; Dublin; Düsseldorf; Edinburgh; Faro; Frankfurt/Main; Glasgow; Gran Canaria; Hamburg; Hanovra; Helsinki/Vantaa; Iraklion/Nikos Kazantzakis; Kobenhavn/KastrupKöln/Bonn; Lanzarote; Larnaka/INTL; Lisabona; Ljubljana; Londra Gatwick; Londra Heathrow; Londra Luton; Londra Stansted; Luxembourg; Lyon Saint-Exupery; Madrid/Barajas; Malaga; Malta/Luqa; Manchester; Marsilia-Provence; Milano/Linate; Milano/Malpensa; München; Newcastle; Nice-Cote d´Azur; Pafos/INTL; Palma de Mallorca; Paris-Charles de Gaulle; Paris/Orly; Praga/Ruzyne; Riga; Rodos/Diagoras; Roma/Fiumicino; Sofia; Stockholm/Arlanda; Stuttgart; Tallinn; Tenerife Sur/Reina Sofia; Timişoara; Toulouse-Blagnac; Toulouse/CCER; Varna; Veneţia/Tessera; Vilnius; Varşovia/Okecie; Viena/Schwechat.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
Industrie
CARS 21: Un cadru competitiv de reglementare privind autovehiculele
2008-01-21 - 13:53
Fondurile pentru cercetare trebuie sporite pentru a se putea respecta nivelul stabilit de emisii de CO2, provenit de la autovehicule, menţionează un raport privind cadrul competitiv de reglementare pentru autovehicule (CARS 21), adoptat marţi la Strasbourg.
Raportul, realizat de Jorgo Chatzimarkakis (ALDE, DE), accentuează importanţa industriei Europene de automobile ca un sector care produce anual 19 milioane vehicule şi care asigură 2,3 milioane locuri de muncă directe și încă 10 milioane în sectoarele conexe.
Emisiile mari de CO2 admise, dacă rezultă din măsuri de siguranţă
Dat fiind că dezvoltarea noilor tipuri de autovehicule durează de la cinci până la şapte ani, Deputaţii cer Comisiei să nu stabilească obiective obligatorii finale pentru emisiile de CO2 înainte de 2015.
Începând cu această dată, totuşi, ar trebui stabilit un obiectiv mediu de 125g CO 2 /km pentru noile autoturisme, după cum menţionează raportul.
Deputaţii accentuează că sisteme adiţionale de siguranţă ar putea spori greutatea autovehiculelor şi astfel ar putea duce la emisii mai mari de CO2.
Ei cer Comisiei să dezvolte un sistem care să permită fabricanţilor de autovehicule emisii adiţionale de CO2, dacă ele constituie rezultatul unor măsuri legale de siguranţă.
Fonduri mai mari pentru cercetare
Parlamentul subliniază importanța unei schimbări în modul de utilizare a autovehiculelor în orașe; consideră că este esenţială introducerea unor autovehicule electrice urbane, precum şi a unor autovehicule mai eficiente din punctul de vedere al consumului de carburanţi; prin urmare, solicită sprijin pentru cercetarea și dezvoltarea tehnologiilor necesare.
Deputaţii consideră că primele Comunități ale cunoașterii și inovării ale Institutului European de Inovare şi Tehnologie ar trebui dedicate reducerii emisiilor de CO2 în tehnologia vehiculelor.
Protecţia eficientă a drepturilor de proprietate intelectuală
Deputaţii estimează că industria autovehiculelor din Uniunea Europeană este una dintre cele mai competitive din lume; ei consideră totuși că această poziție este amenințată de o concurență neloială și de încălcarea drepturilor de proprietate intelectuală (DPI).
Protecţia eficientă a drepturilor de proprietate intelectuală ar trebui să fie o precondiţie pentru orice parteneriat cu China.
Deputaţii îndeamnă Comisia ca în cadrul actualelor negocieri pentru încheierea unui acord de liber schimb UE- Republica Coreea, să se asigure că aceasta din urmă va desființa toate barierele actuale tarifare şi netarifare și nu va crea altele noi.
O piaţă comună pentru piesele auto de schimb
Deputaţii îndeamnă Comisia să formuleze propuneri privind crearea unei piețe comune a pieselor de reglaj și de schimb, ca de exemplu pneuri speciale, roţi şi alte piese de reglaj şi de schimb, având în vedere că actuala diversitate de reglementări naționale împiedică dezvoltarea în continuare a acestui sector, care ar fi putut beneficia de o armonizare legislativă la nivelul Uniunii și de o protecție adecvată a proprietății intelectuale.
Automobilismul sportiv, motoare hibride
Deputaţii recunosc rolul pe care îl poate juca automobilismul sportiv în schimbarea atitudinilor și comportamentului consumatorilor față de tehnologia ecologică; ei solicită, aşadar, FIA și altor responsabili ai curselor de Formula 1 să-și modifice regulile în consecință, astfel încât tehnologiile ecologice, cum ar fi biocombustibilii, motoarele cu patru cilindri sau hibride să poată fi mai ușor aplicate.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
Relaţii externe
Marele Muftiu al Siriei la Parlamentul European
2008-01-21 - 13:53
Marele Muftiu al Siriei, Ahmad Badr Al-Din Hassoun, a rostit un discurs, marţi, în faţa Deputaţilor Europeni reuniţi la Strasbourg.
Vizita sa se înscrie în programul de invitaţii stabilit de Parlamentul European în contextul Anului European al Dialogului Intercultural (2008).
Preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Pöttering, a subliniat, în introducere, importanţa acestui An European.
"Sunt absolut convins (...) că o coexistenţă paşnică a culturilor şi a religiilor, atât în cadrul Uniunii Europene cât şi în toate regiunile lumii, este atât posibilă cât şi necesară".
În opinia lui Pöttering, cheia dialogului intercultural o constituie toleranţa.
Marele Muftiu al Siriei este prima personalitate invitată de Parlamentul European în cadrul Anului European al Dialogului Intercultural.
El este considerat un apărător al dialogului inter-religios în ţara sa.
Pe lista personalităţilor care au acceptat invitaţia de a veni la Parlamentul European în 2008 se află Preşedintele Autorităţii Palestiniene, Mahmoud Abbas, Preşedintele Israelului, Shimon Peres, şi Papa Benedict al XVI-lea.
Conferinţa Preşedinţilor a decis să-i invite, în contextul aceloraşi evenimente, şi pe Preşedintele Uniunii Africane, John Kufuor, pe Secretarul General al ONU, Ban Ki -Moon, pe Dalai Lama şi pe Rabinul Şef al Marii Britanii, Jonathan Sachs.
Există o singură civilizaţie, şi diferite culturi
"Există o singură civilizaţie, şi diferite culturi", a declarat, în discursul său, Marele Muftiu al Siriei .
"Din păcate, însă, civilizaţia zilelor noastre se confruntă cu multă ignoranţă şi multe acte teroriste", a spus el.
"Religia înseamnă morală şi valori (...) religiile sunt diferite, dar există un singur Dumnezeu căruia noi toţi I ne supunem", a mai declarat Marele Muftiu al Siriei.
Demnitatea umană, condiţie a păcii
În opinia Marelui Muftiu al Siriei, "n-ar trebui să existe un Război Sfânt, întrucât doar pacea este sfântă".
"Locurile sfinte, atunci când sunt distruse, pot fi reconstruite, dar atunci când un om este omorât, nu mai poate fi adus la viaţă".
"Civilizaţia ar trebui, în consecinţă, să fie fondată pe considerente umanitare, nu religioase", a spus el.
Pentru a avea pace în lume, "ar trebui început din Palestina, tărâmul păcii", a estimat Marele Muftiu al Siriei.
"Ar trebui distruse zidurile, ar trebui construite şcoli, iar palestinienii şi israelienii ar trebui să înceapă să trăiască în pace".
"Credem că putem trăi cu toţii într-o singură familie - evrei, musulmani, creştini (...) lumea musulmană a dorit întotdeauna pacea, dar au existat nedreptăţi care au creat tensiuni şi au favorizat acte extremiste.
Religia a fost creată pentru pace, nu pentru crime", a spus el.
În final, Marele Muftiu al Siriei a estimat că "miracolul secolului XX îl constituie însăşi Europa, care a trecut prin două Războaie Mondiale şi a reuşit să distrugă Zidul Berlinului, pentru a se reunifica".
El a cerut Parlamentului European să ajute cât mai multe regiuni ale lumii în contextul activităţilor legate de Anul European pentru Dialogul Intercultural.
x x x
Anul European al Dialogului Intercultural a fost lansat la Ljubljana, Slovenia, la 8 ianuarie 2008, de Premierul Sloven Janez Janša şi de Preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Pöttering .
Anul European al Dialogului Intercultural îşi propune promovarea interacţiunii între culturi şi stabilirea unor relaţii mai strânse între naţionalităţi şi religii.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
Justiţie şi afaceri interne
Strategia Uniunii Europene în domeniul drepturilor copilului
2008-01-21 - 13:53
Viitoarea strategie a Uniunii Europene în domeniul drepturilor copilului a primit, miercuri, la Strasbourg, sprijinul Parlamentului, care a propus o serie de măsuri, între care consolidarea luptei împotriva pedofiliei pe internet.
Deputaţii preconizează crearea unei instanţe penale extrateritoriale care să ia măsuri pentru stoparea turismului sexual, şi un sistem de urmărire a furnizorilor de produse fabricate parţial de copii.
Adoptând raportul de iniţiativă al Robertei Angelilli (UEN, IT) cu 630 voturi pentru, 26 împotrivă şi 62 abţineri, Parlamentul European doreşte stabilirea unor drepturi clare ale copiilor şi îşi reafirmă angajamentul faţă de lupta împotriva oricăror forme de violenţă la adresa copiilor.
Deputaţii solicită o linie bugetară specifică pentru finanţarea acţiunilor avute în vedere în cadrul noii strategii.
În timpul dezbaterii, raportul a primit sprijinul nu numai al Deputaţilor Europeni, ci şi al Comisarului pentru Justiţie, Libertate şi Securitate, Franco Frattini.
La rândul său, raportorul Parlamentului a cerut Statelor Membre să aplice măsurile deja în vigoare, între care numirea unui mediator pentru drepturile copiilor.
Combaterea pornografiei pe Internet
Deputaţii Europeni propun măsuri tehnice de combatere a pornografiei pe Internet.
Ei doresc să asocieze în aplicarea acestor măsuri societăţile emitente de cărţi de credit, operatorii de motoare de căutare pe internet şi băncile, care au posibilitatea să blocheze plăţile celor ce comandă online materiale cu conţinut ilegal, apărute pe internet.
Deputaţii doresc, între altele, o reglementare mai strictă pentru oprirea transmiterii de informaţii cu conţinuturi "nocive" (prin internet sau prin mesageria telefonică) şi pentru stoparea comercializării jocurilor video violente.
Ei militează pentru un sistem uniformizat de clasificare şi etichetare a unor astfel de jocuri şi a materialelor audiovizuale de acest gen.
Deputaţii consideră foarte important ca informaţiile referitoare la drepturile copiilor să le fie aduse la cunoştinţă prin modalităţi de comunicare apropiate lor, cum ar fi prin intermediul unui site Internet creat special pentru ei.
Sistem European de alertă rapidă privind răpirile de copii
Deputaţii au aprobat stabilirea unui sistem European de alertă rapidă privind răpirile de copii, precum şi asigurarea unei linii telefonice Europene de asistenţă pentru copii, o măsură propusă în 2006 dar care încă nu se aplică în unele State Membre - o întârziere "nejustificată", în opinia raportorului.
Parlamentul solicită protejarea eficientă a copiilor împotriva exploatării sexuale, inclusiv prin considerarea turismului sexual ce implică copii - drept infracţiune în toate Statele Membre, care să facă obiectul unor legi penale extrateritoriale.
Deputaţii solicită ca cetăţenii Uniunii Europene care comit infracţiuni într-o ţară terţă să facă obiectul unui set unic de legi penale extrateritoriale în întreaga Uniune, aplicabile în toată Uniunea, pentru o luptă mai eficientă împotriva acestei practici.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
Relaţii externe
Parlamentul despre alegerile prezidenţiale din Kenya
2008-01-21 - 13:53
Parlamentul cere noi alegeri prezidenţiale în Kenya, dacă va fi imposibilă numărarea corectă a voturilor, de către un organism independent - precizează o rezoluţie adoptată în plen joi, la Strasbourg.
Deputaţii cer îngheţarea ajutoarelor financiare destinate guvernului kenyan, până când nu se rezolvă criza curentă.
Parlamentul deplânge faptul că Mwai Kibaki - actualul Preşedinte al Kenyei - şi-a numit cabinetul unilateral, ceea ce a subminat orice eforturi de mediere.
Deputaţii îi cer lui Mwai Kibaki să respecte angajamentele democratice menţionate în Constituţia ţării şi liniile directoare ale Cartei Africane pentru Drepturile Poporului, privind alegeri libere şi corecte, şi să permită examinarea de un organism independent a scrutinului prezidenţial.
Câştigătorii alegerilor şi opoziţia ar trebui să se angajeze pe calea negocierilor.
Eforturile de mediere sunt sprijinite de un grup de înţelepţi africani, condus de fostul Secretar General al ONU, Kofi Annan.
Deputaţii condamnă tragicele pierderi de vieţi omeneşti şi situaţia umanitară critică din Kenya.
Procesul electoral
Parlamentul cere înfiinţarea unei "Comisii Electorale cu adevărat imparţială, care să fie capabilă să organizeze în viitor alegeri libere şi corecte".
Situaţia economică şi sprijinul financiar
Parlamentul este îngrijorat de repercusiunile sociale ale crizei economice curente atât asupra cetăţenilor din Kenya cât şi a celor din ţările învecinate, care depind în mare parte de infrastructurile din Kenya.
Deputaţii cer îngheţarea, de acum, a oricăror ajutoare financiare acordate guvernului kenyan, până când nu se rezolvă criza curentă.
Implicarea Parlamentului European în rezolvarea crizei
Misiunea Uniunii Europene de Observare a Alegerilor a fost condusă de Alexander Graf Lambsdorff (ALDE, DE).
Parlamentul are o delegaţie de patru Deputaţi Europeni pentru Kenya, condusă de Jan Mulder (ALDE, NL).
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
Drepturile omului
Democraţia şi drepturile omului în Egipt
2008-01-21 - 13:53
Într-o rezoluţie privind situaţia din Egipt, adoptată joi la Strasbourg, Parlamentul European cere guvernului de la Cairo să ia măsuri pentru a îmbunătăţi democraţia şi respectarea drepturilor omului, între care oprirea hărţuirii ziariştilor şi a apărătorilor drepturilor omului, ridicarea stării de urgenţă, investigarea cazurilor suspecte de tortură şi garantarea independenţei justiţiei.
Parlamentul "recunoaşte rolul Egiptului în procesul de pace din Orientul Mijlociu şi importanţa relaţiilor dintre Uniunea Europeană şi Egipt pentru zona Euro-Mediteraneană şi în lupta împotriva terorismului şi a fundamentalismului internaţional".
Deputaţii "subliniază însă că respectarea drepturilor omului constituie o valoare fundamentală a Acordului de Asociere UE-Egipt şi reafirmă importanţa Parteneriatului Euro-Mediteranean pentru promovarea statului de drept şi a libertăţilor fundamentale".
Guvernul de la Cairo trebuie să garanteze drepturile şi libertăţile fundamentale
Având în vedere "arestările recente şi acţiunile împotriva organizaţiilor neguvernamentale şi a apărătorilor drepturilor omului", Deputaţii Europeni cer guvernului egiptean "să pună capăt tuturor formelor de hărţuire, inclusiv măsurilor judiciare, deţinerii profesioniştilor din mass-media şi, mai general, apărătorilor drepturilor omului".
Ei cer să se "respecte libertatea de exprimare, conform Articolului 19 al Convenţiei Internaţionale a ONU privind Drepturile Civile şi Politice, semnată şi ratificată de Egipt".
Guvernul este solicitat să ridice starea de urgenţă la 31 mai 2008, "să amendeze legea nr.25 din 1966 privind tribunalele marţiale" şi să asigure că toate măsurile adoptate pentru a contracara actele teroriste "sunt în deplină concordanţă cu legislaţia internaţională pentru drepturile omului".
Libertatea de asociere, independenţa justiţiei
Parlamentul sprijină puternic mediul academic, presa şi libertatea religiei.
Deputaţii subliniază importanţa independenţei justiţiei, la fel protecţia libertăţii de asociere şi exprimare pentru judecători, în linie cu principiile ONU.
Drepturile lucrătorilor imigranţi
Drepturile lucrătorilor imigranţi şi ale familiilor lor ar trebui să fie protejate, spun Deputaţii Europeni, care sprijină solicitarea unui comitet al ONU privind redeschiderea investigaţiei în urma asasinării, în 2005, a 27 solicitanţi de azil sudanezi.
Acuzaţiile de tortură trebuie investigate
Deputaţii cer guvernului de la Cairo să pună capăt tuturor formelor de tortură şi de tratamente inumane, şi să permită o vizită a Raportorului special al ONU pentru tortură.
Parlamentul cere Uniunii să plaseze problema drepturilor omului "la loc prioritar" pe agenda următoarei întrevederi a sub-comisiei UE-Egipt pe teme de Probleme Politice.
Rezoluţia a fost adoptată cu 52 voturi pentru, 0 contra şi 7 abţineri.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-011-RO DOC XML V0//RO
Drepturile omului
Parlamentul cere eliberarea disidentului chinez Hu Jia
2008-01-21 - 13:53
Într-o rezoluţie adoptată joi după-amiază la Strasbourg, Deputaţii Europeni cer autorităţilor chineze să-l elibereze pe disidentul chinez Hu Jia şi să respecte drepturile omului, mai ales având în vedere Jocurile Olimpice de la Beijing, planificate anul acesta.
Hu Jia a fost luat de poliţie de la locuinţa sa din Beijing la 27 decembrie 2007, în urma unor acuzaţii de incitare la rebeliune.
El şi soţia sa Zeng Jinyan, care au fost unii din candidaţii pentru Premiul Sakharov pentru Libertatea de Gândire - Ediţia 2007, au făcut cunoscute abuzurile petrecute în China în materie de drepturile omului, în ultimii ani, şi au petrecut mult timp în arest la domiciliu, din cauza campaniilor lor.
Organizaţiile pentru drepturile omului au calificat arestarea disidentului chinez drept o altă încercare a autorităţilor chineze de a reduce la tăcere criticile la adresa lor, înainte de Jocurile Olimpice de la Beijing.
57 intelectuali din China au publicat o scrisoare deschisă în care cer eliberarea imediată a lui Hu Jia.
Preşedintele Parlamentului European a dat deja publicităţii o declaraţie în care critică arestarea lui Hu Jia.
Deputaţii cer eliberarea imediată a lui Hu Jia şi a altor disidenţi
În rezoluţia adoptată joi, Parlamentul "condamnă puternic deţinerea lui Hu Jia şi cere eliberarea imediată a lui şi a tuturor disidenţilor arestaţi şi întemniţaţi pentru că şi-au făcut cunoscute opiniile".
Deputaţii cer autorităţilor să "asigure, dacă va fi necesar, acordarea de asistenţă medicală lui Hu Jia şi tuturor celorlaţi disidenţi deţinuţi".
(Hu Jia suferă de o maladie la rinichi).
Deputaţii cer Chinei să-şi respecte angajamentele în materie de drepturile omului
Deputaţii cer Chinei "să-şi respecte angajamentele în materie de drepturile omului şi statul de drept, în special Declaraţia ONU privind Apărătorii Drepturilor Omului", şi "să nu facă din Jocurile Olimpice un pretext pentru arestarea, deţinerea ilegală şi întemniţarea unor disidenţi, ziarişti şi activişti pentru drepturile omului".
Parlamentul reafirmă că "problema drepturilor omului ar trebui studiată cu mai mare atenţie, mai ales având în vedere apropiatele Jocuri Olimpice de la Beijing" şi subliniază Articolele 1 şi 2 ale Cartei Olimpice, ce militează pentru "respectarea principiilor fundamentale universale etice şi pentru promovarea unei societăţi paşnice în care să fie respectată demnitatea umană".
Este nevoie de o reformă a legislaţiei penale chineze
Deputaţii cer Chinei "să-şi reformeze legislaţia penală şi să permită o mai mare libertate de exprimare a presei, a scriitorilor, reporterilor, etc" care vor transmite în întreaga lume despre desfăşurarea Jocurilor Olimpice.
Ei mai cer Beijingului să închidă locurile de detenţie special stabilite pentru posibile persoane care să creeze probleme înainte de Jocurile Olimpice de anul acesta.
Nu în ultimul rând, Parlamentul cere Consiliului Uniunii să acţioneze pe lângă autorităţile chineze nu numai în ce priveşte arestarea lui Hu Jia ci şi dispariţia, la 22 septembrie 2007, a lui Gao Zhisheng, un cunoscut avocat pentru drepturile omului.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-011-RO DOC XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111BRI18238 ITEM-011-RO DOC XML V0//RO
