Sinteza sesiunii plenare 12-15 ianuarie 2009, Strasbourg
2009-01-19 - 13:59
Problema furnizării cu gaz Ucrainei şi UE de către Rusia
Parlamentul European a dezbătut situaţia legată de disputa dintre Federaţia Rusă şi Ucraina privind furnizarea cu gaz.
Europarlamentarii au arătat că Rusia şi Ucraina ar trebui să soluţioneze această dispută cât mai rapid.
Cetăţenii europeni suferă în urma unui conflict bilateral, iar Europa ar trebui să şi intensifice eforturile de diversificare a aprovizionării cu energie.
Prezentarea programului de lucru şi a priorităţilor preşedinţiei cehe
În cadrul dezbaterii prioritară din 14 ianuarie 2009, premierul ceh, Mirek Topolanek, a prezentat în faţa Parlamentului European priorităţile preşedinţiei cehe, care se află sub motto-ul "Europa fără frontiere" şi "Economie, Energie şi Europa în lume."
Subiecte precum situaţia din Gaza, criza privind furnizarea de gaze de către Rusia, criza economică şi Tratatul de la Lisabona au fost dezbătute în plen.
Cea de-a 10 aniversare a monedei euro
La 13 ianuarie, în cadrul unei sesiuni solemne, a avut loc ceremonia de aniversare a zece ani de la introducerea monedei euro.
La acest eveniment au fost invitaţi să participe Jean-Claude Trichet, preşedintele Băncii Centrale Europene, Jean-Claude Juncker, preşedintele Eurogroup, Joaquín Almunia, comisar european pentru afaceri economice şi monetare şi Valery Giscard d'Estaing, fost preşedinte al Franţei.
O nouă politică UE privind utilizarea pesticidelor
Parlamentul European a adoptat, în a doua lectură, compromisul la care s-a ajuns, la 17 decembrie 2008, cu Consiliul asupra două rapoarte elaborate de Hiltrud Breyer (Grupul verzilor, Germania) şi Christa Klass (PPE-DE, Germania).
Acest pachet legislativ constă din regulamentul privind comercializarea produselor fitosanitare, respectiv directiva privind utilizarea durabilă a pesticidelor.
Declaraţie cu privire la situaţia din Orientul Mijlociu / Bun venit noilor deputaţi europeni din România
În deschiderea sesiunii plenare, preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Pöttering a făcut o declaraţie cu privire la situaţia din Gaza, potrivit deciziei Conferinţei Preşedinţilor.
Dezbaterea pe aceeaşi temă va avea loc miercuri, 14 ianuarie 2009, la care va participa şi ministrul ceh al afacerilor externe, Karel Schwarzenberg, în calitate de preşedinte al Consiliului UE.
Membrii Parlamentului European solicită încetarea imediata a ostilităţilor în Gaza
În urma dezbaterii din 14 ianuarie 2009, Parlamentul European a adoptat o rezoluţie cu privire la situaţia din Fâşia Gaza.
Membrii Parlamentului European solicită o încetare a focului imediată, care ar trebui să includă oprirea atacurilor cu rachetă ale Hamas asupra Israelului, precum şi stoparea acţiunii militare a Israelului în Gaza.
Rezoluţia solicită negocierea unui armistiţiu garantat prin prezenţa unor forţe multinaţionale.
De menţionat că rezoluţia a fost adoptată în mod unanim.
20081217BRI45151
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
Energie
Problema furnizării cu gaz Ucrainei şi UE de către Rusia
2009-01-19 - 13:59
Parlamentul European a dezbătut situaţia legată de disputa dintre Federaţia Rusă şi Ucraina privind furnizarea cu gaz.
Europarlamentarii au arătat că Rusia şi Ucraina ar trebui să soluţioneze această dispută cât mai rapid.
Cetăţenii europeni suferă în urma unui conflict bilateral, iar Europa ar trebui să şi intensifice eforturile de diversificare a aprovizionării cu energie.
În numele preşedinţiei cehe Alexander Vondra , vice-prim ministru şi ministru pentru afaceri europene, a reiterat faptul că preşedinţia cehă consideră securitatea energetică una dintre priorităţile sale.
În urma disputei dintre Gazprom şi Naftogaz, Uniunea Europeană trebuie să facă faţă sistării furnizării cu gaze de către Rusia, ponderea acestei sistării fiind de aproximativ 30% din totalul importurile UE de gaz, unele state membre înregistrând o dependenţă de 100% faţă de gazul rusesc.
În continuare, demnitarul ceh a trecut în revistă evoluţia detaliată a evenimentelor începând cu 1 ianuarie 2009.
În urma negocierilor lungi şi dificile, la 12 ianuarie, preşedinţia EU a reuşit să obţină semnarea de către ambele părţi a acordului care reprezintă baza legală pentru trimiterea unei echipe de monitorizare, compusă din experţi UE independenţi, cărora li se alătură observatori ale ambelor părţi.
Această echipă are mandatul de a realiza o evaluare independentă fluxului de gaz care tranzitează Ucraina spre UE.
Monitorizarea a fost o precondiţie impusă de Rusia pentru reluarea aprovizionării cu gaz.
Obiectivul principal al preşedinţiei a fost reluarea imediată a furnizării cu gaze.
Demnitarul ceh a subliniat că este esenţial Ca UE să nu se lase implicată în litigiul bilateral dintre Gazprom şi Naftogaz.
Atât preşedinţia, cât şi Comisia îndeamnă ambele părţi la dialog în vederea atingerii unui compromis.
Nerespectarea acordului din 12 ianuarie de către Rusia sau Ucraina ar fi inacceptabilă.
Alexander Vondra a declarat că mai există o serie de probleme ce trebuie adresate:
chestiunea gazului tehnic de către Ucraina are nevoie pentru menţinerea funcţionării sistemului de tranzit.
contractele dintre Rusia şi Ucraina cu privire la preţul gazului şi taxele de tranzit trebuie să stabilească prevederi legale obligatorii, menite să prevină astfel de perturbări în viitor
există un consens larg între statele membre că trebuie adoptate imediat măsuri pe termen scurt, mediu şi lung pentru asigurarea securităţii energetice a Uniunii.
În continuare, ministrul ceh a enumerat principalele concluzii adoptate de Consiliul Energie: crearea unui sistem de solidaritate eficient şi funcţional, capacităţi mai largi de stocare, diversificarea resurselor şi a rutelor de aprovizionare etc.
Andris Piebalgs , comisarul european pentru energie a declarat că "suntem martorii unei crize energetice comparabilă cu cea din ani 1970."
El a subliniat că ambele părţi (Rusia şi Ucraina) şi-au pierdut reputaţia de furnizori de energie credibili.
Domnul Piebalgs a arătat că există o lipsă a infrastructurii de interconectare pentru transportul gazelor de la depozite spre anumite locaţii, fapt datorat şi lipsei interesului comercial de investi in această infrastructură.
Referindu-se la directiva privind aprovizionarea cu gaz, comisarul european a menţionat că Comisia va prezenta în săptămânile următoare o propunere de revizuire a directivei.
În final, el a mulţumit Parlamentului European pentru eforturile de conciliere, în special preşedintelui Parlamentului European, Hans-Gert Pöttering şi lui Jacek Saryusz-Wolski.
Vorbitorii grupurilor politice
În numele grupului politic PPE-DE, Jacek Saryusz-Wolski (Polonia) a declarat că "trebuie să ne întrebăm ce am făcut pentru cetăţenii europeni, industrie şi locurile de muncă pentru a-i apăra faţă de astfel de situaţii?"
Europarlamentarul a făcut referire la raportul elaborat de el deja în septembrie 2007 şi adoptat în mod unanim de către Parlamentul European, raport în care se solicită crearea unei politici energetice comune.
Grupul PPE-DE doreşte ca Parlamentul European să fie implicat în mod activ în dialogul cu Rusia şi Ucraina, prin crearea deja a unui grup de contact cu parlamentele acestor ţări.
Jacek Saryusz-Wolski a adresat două întrebări Comisiei şi Consiliului: care sunt responsabilităţile pe care UE le poate prelua în această situaţie de criză şi care sunt instrumentele de presiune ce sunt la dispoziţia Uniunii la momentul actual.
Hannes Swoboda (Austria), in numele grupului PSE, a declarat că atât Rusia, cât şi Ucraina au dat dovadă de lipsa oricărei responsabilităţi, ambele părţi având o atitudine iresponsabilă faţă de Europa.
Potrivit europarlamentarului austriac, Comisia ar fi trebuit să preseze mai mult şi să prevadă astfel de situaţii negative, având în vedere că la momentul sistării gazelor nu mai exista un acord în vigoare.
Cu privire la liberalizarea pieţelor de gaze, acesta a menţionat că mai degrabă este nevoie de o mai bună interconectare între statele membre.
Hannes Swoboda a solicitat elaborarea până în mai 2009, înaintea alegerilor europene, a unei strategii comună în domeniul energiei care să includă învăţămintele trase în urma unor astfel de experienţe negative.
István Szent-Iványi (ALDE, Ungaria) a reiterat dependenţa UE faţă de Rusia, care trebuie redusă.
O alternativa fiabilă pentru diversificare rutelor este gazoductul Nabucco.
De asemenea, interconectivitatea şi solidaritatea europeană sunt necesare.
Rusia trebuie să îşi respecte obligaţiile la nivel internaţional, în caz contrar trebuie să existe repercusiuni foarte clare.
"Preţului gazului are şi un preţ politic", a mai adăugat acesta.
Hanna Foltyn-Kubicka (UEN, Polonia) consideră că, de fapt, este vorba de o criză care îşi are rădăcinile în politica agresivă a Kremlinului, care astfel încearcă să îşi extindă dominanţa asupra Europei Centrale şi de Est.
Rebecca Harms (Grupul Verzilor/ ALE, Germania) deplânge faptul că Europa a neglijat rezolvarea problematicii energetice, iar la momentul actual Europa nu dispune de o strategie comună în domeniul energetic.
Esko Seppänen (GUE/NGL, Finlanda) a felicitat Comisia Europeană pentru rolul de mediator în contextul disputei ruso-ucrainene, însă UE nu este responsabilă de această situaţie.
El a menţioant că sanţiunile nu reprezintă o abordare corectă, sugerând un posibil boicot al gazului rusesc, recomandând Poloniei o astfel de acţiune.
Gerard Batten (IND/DEM, Marea Britanie), citând colegul din IND-DEm, Godfreu Bloom, a declarat că aprovizionarea Marii Britanii cu energie este controlată "de un gangster ca Vladimir Putin" este o nebunie.
Marea Britanie nu ar trebuie să subscrie la o politică energetică europeană.
Intervenţii ale europarlamentarilor români
Adrian Severin (PSE) a declarat în plen că "s ituaţia cu care ne confruntăm nu este o simplă dispută ruso-ucraineană.
Există o dispută ruso – europeană având ca obiect statutul geopolitic al Ucrainei.
Există o dispută între Uniunea Europeană şi Ucraina pe tema perspectivei integrării europene a Ucrainei.
Există o dispută între Uniunea Europeană şi Rusia având ca obiect monopolul rusesc asupra furnizării de gaz.
Şi există, în fine, o dispută între Uniunea Europeană şi Ucraina având ca obiect monopolul ucrainean asupra tranzitului de gaz.
Toate aceste dispute cumulate ne poziţionează în mijlocul unui război al energiei, în care este vorba despre partajarea puterii.
În acest război suntem combatanţi şi nu ostatici.
Suntem una din părţile conflictului, cu propriile interese legitime, şi nu mediatori.
Acest război îşi extinde consecinţele de la o criză la alta.
Putem vedea în toate acestea lupta şi organiza, în consecinţă, o conferinţă de pace?
Avem nevoie de reguli pentru o piaţă liberă a energiei, reguli împărtăşite de partenerii noştri ruşi şi ucraineni.
Avem nevoie de garanţii, mecanisme, în scopul implementării acestor reguli într-un sistem de arbitraj pentru soluţionarea disputelor, precum şi de instituţii care să pună în mişcare aceste mecanisme.
Avem nevoie de o Politică Energetică Europeană comună deservită de instrumente juridice si politice adecvate şi consolidată de acorduri integrate cu ţările furnizoare şi de tranzit, respectiv cu Rusia şi Ucraina.
Sancţiunile nu ar putea funcţiona.
Şi nici confruntarea nu reprezintă soluţia.
De aceea, trebuie să fim uniţi şi să negociem în mod strategic şi comprehensiv.
În acest scop, trebuie să organizăm un grup de lucru interparlamentar ad-hoc , format din reprezentanţii Parlamentului European, ai Dumei de Stat ruseşti si ai Parlamentului ucrainean în vederea urmăririi procesului de creare a consensului şi a unei strategii, pe baze permanente, cât timp acest lucru se va dovedi necesar."
Declaraţiile Consiliului şi ale Comisiei - 14/01/2009 - OR (EN) - audio, 31:46 Intervenţiile liderilor grupurilor politice - 14/01/2009 - OR - audio, 18:48 Intervenţiile liderilor grupurilor politice - 14/01/2009 - EN - audio, 18:48
RO
1
MULTIMEDIA
20090115MLT46333.asf
RO
2
MULTIMEDIA
20090115MLT46329.asf
RO
3
MULTIMEDIA
20090115MLT46331.asf
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
Consiliul European
Prezentarea programului de lucru şi a priorităţilor preşedinţiei cehe
2009-01-19 - 13:59
În cadrul dezbaterii prioritară din 14 ianuarie 2009, premierul ceh, Mirek Topolanek, a prezentat în faţa Parlamentului European priorităţile preşedinţiei cehe, care se află sub motto-ul "Europa fără frontiere" şi "Economie, Energie şi Europa în lume."
Subiecte precum situaţia din Gaza, criza privind furnizarea de gaze de către Rusia, criza economică şi Tratatul de la Lisabona au fost dezbătute în plen.
Preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Pöttering, a trecut în revistă transformarea Republicii Cehe de la comunism la calitatea de stat membru al Uniunii Europene.
El a subliniat că Republica Cehă este al doilea stat membru care asigură preşedinţia UE, după Slovenia, dintre statele care au aderat în 2004.
Preşedintele al-a asigurat pe premierul ceh de sprijinul Parlamentului European.
Prim-ministrul Republicii Cehe, Mirek Topolanek, a menţionat că preşedinţia cehă a UE are loc într-un an importat din mai multe puncte de vedere: în 2009 se împlinesc cinci ani de la cea mai mare rundă de extindere a UE şi 20 de ani de la căderea Cortinei de Fier.
În urmă cu 30 ani au avut loc primele alegeri pentru Parlamentului European.
De asemenea, în acest an se marchează 60 ani de la înfiinţarea NATO.
Anul curent prezintă si anumite provocări pentru Uniune şi anume rezolvarea chestiunilor instituţionale şi recentele dezvoltări pe scena internaţională precum escaladarea tensiunilor în Orientul Mijlociu şi problematica securităţii energetice.
Motto-ul preşedinţiei cehe "Europa fără frontiere" poate fi completat cu subtitlu "O Europă a regulilor."
Această viziune dobândeşte o nouă importanţă luând în considerare situaţia politică şi economică actuală.
În ceea ce priveşte barierele interne din carul UE, premierul ceh a declarat că preşedinţia actuală are ca prioritate înlăturarea ultimelor obstacole în vederea exercitării depline a celor patru libertăţi fundamentale.
"Eliminarea barierelor interne merge mână în mână cu protecţia împotriva activităţilor ilegale care pot periclita siguranţa şi interesele europenilor", a subliniat demnitarul ceh, referindu-se în special la domenii precum proprietatea intelectuală şi migraţia ilegală.
Mirek Topolanek a ţinut să sublinieze realizările deja obţinute de către preşedinţia cehă în cele două săptămâni de la preluarea acesteia: rezolvarea problemei complicate cu furnizarea de gaze de către Rusia prin negocierea unui acord între ambele părţi şi conducerea unei delegaţii în Orientul Mijlociu.
Economie, Energie şi Europa în lume (3 E) Economie Preşedinţia cehă se va angaja pentru implementarea concluziilor înscrise în Declaraţia summit-ului G20 din noiembrie 2008 şi a concluziilor Consiliului European din decembrie 2008.
Condiţia principală este prevenirea reglementării excesive, evitarea protecţionismului şi revizuirea cadrului legislativ existent.
În perioada următoare implementarea Planului European de Redresare Economică va fi prioritară, preşedinţia exprimându-se pentru includerea planului în cadrul Strategiei Lisabona.
Pe lângă utilizarea instrumentelor pe termen scurt menite să revigoreze economiile europene, trebuie avute în vedre şi reformele structurale, un exemplu important fiind reforma Politicii Agricole Comune (PAC) : crearea unor condiţii egale pentru toate statele membre UE în ceea ce priveşte plăţile directe şi înlăturarea disparităţilor istorice, respectând în acelaşi timp diversitatea agriculturilor din fiecare stat membru.
În domeniul comerţului internaţional, preşedinţia se va concentra asupra revigorării negocierilor în cadrul Organizaţiei Mondiale a Comerţului, acordându-e o importanţă deosebită încheieri cu succes a Agendei de Dezvoltare de la Doha.
Energie Potrivit premierului ceh, preşedinţia va continua eforturile pentru asigurarea de energie sigură, competitivă şi durabilă pentru Europa.
În domeniul securităţii energetice, au fost identificate trei aspecte prioritare: finalizarea celei de-a doua analize strategice a situaţiei energetice; completarea directivei privind menţinerea de stocuri minime de ţiţei şi/sau produse petroliere (o creştere de la 90zile la 120 zile); revizuirea Reţelelor Transeuropene de Energie (RTE / TENs-E); îmbunătăţirea infrastructurii pe teritoriile statelor membre, inclusiv conecţiunile transfrontaliere.
Diversificarea aprovizionării cu energie şi a rutelor de transport, inclusiv construirea gazoductului Nabucco sunt chestiuni de importanţă majoră.
În egală măsură, trebuie depuse eforturi pentru diversificarea mix-ului energetic, inclusiv "reabilitarea atomului şi investiţii în noi tehnologii.", a mai declarat premierul ceh.
Un exemplu pentru asigurarea în practică a securităţii energetice este acordul asupra creării unui mecanism de monitorizare pentru transportul de gaz natural din Rusia, obiectivul fiind restabilirea încrederii între Federaţia Rusă şi Ucraina.
În domeniul Pieţii Interne, sunt necesare eforturi pentru o coordonare mai eficientă a operatorilor sistemelor de transport, în vederea creării unei pieţei interne a electricităţii.
Ca prioritate legislativă este menţionată concluderea celui de-al treilea pachet privind piaţa internă a energie, şi revizuirea a două directive şi a două regulamente, a căror obiectiv este liberalizarea pieţei electricităţi şi a gazelor.
Europa pe scena internaţională Escaladarea tensiunilor dintre Israel şi Hamas solicită nu numai o abordare activă din partea UE, cu şi o coordonare cu cei mai importanţi actori globali şi regionali. pacea este doar posibilă dacă Palestina va fi un stat funcţional, de sine stătător care are capacitatea de a garanta statul de drept şi securitatea statelor învecinate.
Prioritatea preşedinţiei va continua să fie Parteneriatul Estic .
Criza georgiană a reliefat importanţa deţinerii unei strategii UE pentru această regiune.
"Dimensiunea estică a Politicii Europene de Vecinătate, sub forma unei cooperări consolidate cu ţările din regiune, în special Ucraina, precum şi cu statele din Caucaz şi regiunea caspică are nu numai o importanţă morală, ci şi una practică.
Având în vedere că Europa nu poate să îşi exercite în mod eficient rolul de actor global fără existenţa unei relaţii transatlantice solide, preşedinţia cehă se va concentra asupra unui dialog susţinut cu Statele Unite.
Domnul Topolanek a concluzionat că cehii se află în mijlocul continentului european, unde multe influenţe converg.
"Ne aflăm la răscrucea curentelor spirituale şi este misiunea noastră să mediem, în special între est şi vest."
Comisia Europeană Cu privire la alegerile europene din iunie 2009, preşedintele Comisiei Europene, José Manuel Barrosso , a declarat "Trebuie să le arătăm europenilor de ce vor juca un rol important prin participarea la alegerile pentru Parlamentul European."
Referindu-se la problema aprovizionării cu gaz, preşedintele Comisiei Europene, José Manuel Barrosso, a catalogat siutaţia actuala "inacceptabilă şi incredibilă", deoarece aprovizionarea încă nu a fost iniţiată în ciuda faptului că acordul a fost semnat cu două zile în urmă.
El a adăugat "Comisia doreşte să transmită un semnal clar Moscovei şi Kievului.
Dacă acordul nu este respectat, Comisia va recomanda companiilor să dea în judecată furnizorii.
Statelor membre li se va recomanda să identifice surse alternative.
Ne vom da seama în curând dacă este vorba de o problemă tehnică sau de lipsa voinţei politice."
În ceea ce priveşte situaţia economică, chiar dacă aceasta s-a înrăutăţit, nu trebuie sa fim fatalişti, a spus preşedintele Comisiei Europene.
Prioritatea absolută rămâne Planul de Redresare Economică convenit între Comisie şi Consiliu.
Alocarea a 1,5% din PIB UE "va fi semnificativă, dacă aceşti bani sunt utilizaţi în mod eficient."
Vorbitori din partea grupurilor politice Liderul grupului politic PPE-DE, Joseph Daul, consideră că temele majore cu care se confruntă preşedinţia cehă - recesiunea economică, criza furnizării cu gaze, şi Orientul Mijlociu - arată că "un front unit este singura atitudine pe care o putem adopta."
Referitor la criza gazelor, el a declarat că "nu putem accepta ca statele membre UE devin ostatice ai acestei dispute" adăugând că "avem nevoi de o politică energetică pentru a reduce dependenţa."
În ceea ce priveşte conflictul israelo-palestinian, acesta a declarat că "Europa are nevoie de un angajament strategic faţă de această regiune", întrebându-se dacă Europa este pregătită să trimită forţe militare şi mijloace financiare pentru a se ajunge la pace.
În contextul crizei economice, Joseph Daul a solicitat Comisiei şi preşedinţiei cehe să definească reguli pentru operatorii economici, subliniind necesitatea unui sistem mondial de supraveghere a pieţelor.
În numele grupului PSE, Martin Schulz a declarat că "ceea ce vom face în următoarele şase luni este decisiv pentru alegerile europene."
Recunoscând că actuala criză economică nu este "o înfrângere a capitalismului", Martin Schulz consideră că este "o înfrângere a capitaliştilor", dar, din fericire, premierul ceh a recunoscut acest fapt.
În final, liderul socialist a declarat că "suntem puternici doar dacă nu suntem divizaţi", exprimându-şi regretul faţă de punctele de vedere divergente exprimate de diferiţi lideri europeni cu privire la Gaza şi criza energetică.
Tratatul de la Lisabona oferă o bună bază pentru crearea "acestui front comun."
Graham Watson, în numele grupului ALDE, a urat succes preşedinţiei cehe, declarând că "reţeta dumneavoastră fi contestată."
El a solicitat terminarea "dependenţei energetice ombilicale a UE."
Cu privire la redeschiderea unor reactoare nucleare în Europa de Est, Graham Watson a comparat aceste acţiuni cu "un film al fraţilor Marx."
Liderul liberal a cerut clarificări premierului ceh cu privire la amânarea de către Republica ceha a ratificării Tratatului de la Lisabona şi amplasarea scutului antirachetă pe teritoriu european.
Referitor la Gaza, acesta a declarat că va fi imposibil ca Parlamentul Europeană să cadă de acord supra unei poziţii comune dacă se încearcă atribuirea vinei.
Concluzionând, el a citat un proverb ceh, potrivit căruia trebuie să nu te protejezi cu ziduri ci cu ajutorul prietenilor, reamintind că UE "este o Uniune între prieteni egali, parteneri."
Brian Crowley (UEn, Irlanda) a declarat că trebuie stabilite relaţii mai bune între UE şi Statele Unite ale Americi.
El a solicitat preşedinţiei cehe să asigure că Uniunea dispune de "o voce clară şi puternică."
El a subliniat importanţa Parteneriatului Estic în contextul interdependenţei energetice şi economice.
Monica Frassoni (Grupul Verzilor, Italia) s-a referit la situaţia din Gaza, solicitând ca UE să încerce să pună capăt bombelor.
Ea a criticat programul preşedinţiei cehe, care este marcat de o viziune demodată, declarând "nu cred că sunteţi interesat de politici, legi şi instrumente sociale care să fie în interesul cetăţenilor europeni."
Referitor la imigraţie, aceasta a spus că premierul ceh priveşte imigranţii doar din punct de vedere al securităţii.
Ea continuat, declarând că securitatea energetică şi solidaritatea trebuie atinse cu ajutorul unor acţiuni puternice şi concertate.
Miroslav Ransdorf (GUE/NGL, Republica Cehă) consideră că preşedinţia cehă trebuie să se concentreze asupra unei economii sociale, bazată pe inovare, ceea ce va ajuta Uniunea să găsească o cale de ieşire din criza economică.
"Viitorul aparţine celora care sunt capabili de schimbări."
El a declarat că "trebuie să construim o Europă care nu va mia suferi de complexe de inferioritate faţă de SUA", salutând în acelaşi timp obiectivele ambiţioase ale preşedinţiei cehe.
În numele grupului IND/DEM, Vladimír Železný, a declarat că în special presa franceză a încercat să ofere o imagine nefavorabilă şi negativă a preşedinţiei cehe, însă aceasta are obiective şi priorităţi rezonabile care îi vor garanta succesul. el a adăugat că cehii "au un preşedintele popular şi competent care se opune Tratatului de la Lisabona."
El a mai spus că preşedinţia va demonstra că o ţară mică poate fi competentă care "poate organiza o preşedinţie fără un PR egoist şi isteric."
Programul şi priorităţile preşedinţiei cehe a UE Prim-ministrul Republicii Cehe Mirek Topolanek - 14/01/2009 - OR - audio, 28:44 Prim-ministrul Republicii Cehe Mirek Topolanek - 14/01/2009 - EN - audio, 28:44 Preşedintele Comisiei Europene Jose Manuel Barroso - 14/01/2009 - OR - audio, 12:28 Preşedintele Comisiei Europene Jose Manuel Barroso - 14/01/2009 - EN - audio, 12:28 Intervenţiile liderilor grupurilor politice - 14/01/2009 - OR - audio, 33:00 Intervenţiile liderilor grupurilor politice - 14/01/2009 - EN - audio, 33:00
RO
1
LINK
http://www.eu2009.cz/en/czech-presidency/programme-and-priorities/programme-and-priorities-479/
RO
2
MULTIMEDIA
20090114MLT46184.asf
RO
3
MULTIMEDIA
20090114MLT46180.asf
RO
4
MULTIMEDIA
20090114MLT46182.asf
RO
5
MULTIMEDIA
20090114MLT46178.asf
RO
6
MULTIMEDIA
20090114MLT46186.asf
RO
7
MULTIMEDIA
20090114MLT46188.asf
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
Euro
Cea de-a 10 aniversare a monedei euro
2009-01-19 - 13:59
La 13 ianuarie, în cadrul unei sesiuni solemne, a avut loc ceremonia de aniversare a zece ani de la introducerea monedei euro.
La acest eveniment au fost invitaţi să participe Jean-Claude Trichet, preşedintele Băncii Centrale Europene, Jean-Claude Juncker, preşedintele Eurogroup, Joaquín Almunia, comisar european pentru afaceri economice şi monetare şi Valery Giscard d'Estaing, fost preşedinte al Franţei.
Preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Pöttering , a declarat că introducerea monedei unice a fost o dezvoltare logică într-o Uniune Europeană din ce în ce mai integrată, contribuind la consolidarea pieţei unice şi la simplificarea fluxurilor comerciale în cadrul Uniunii.
Zona euro a devenit o ancoră de stabilitate, având în vedere ponderea economiei zonei euro, în cadrul căreia se desfăşoară cea mai mare parte a comerţului UE.
Recentele evenimente au demonstrat că zona euro deţine un scut de protecţie pentru a face faţă mai bine şocurilor economice externe decât în trecut când statele membre dispuneau doar de moneda naţională.
"Crearea monedei euro nu a fost doar o decizie cu consecinţe economice şi financiare majore, ci a transmis un semnal foarte puternic, şi anume că Uniunea Europeană este capabilă de a implementa decizii majore în vederea creării unui viitor bazat pe prosperitate."
Citându-l pe fostul cancelar al Germaniei, Helmut Kohl, preşedintele Parlamentului a reliefat: "..o monedă este bineînţeles un mijloc de plată.
Dar o monedă reprezintă cu mult mai mult decât un mijloc de plată.
Ea are de a face cu identitatea culturală şi reprezintă un indicator al stabilităţii politice."
În numele PE, preşedintele Hans-Gert Pöttering a mulţumit părinţilor fondatori ai euro pentru viziunea şi angajamentul depus pentru realizarea acestui proiect european major.
Jean-Claude Trichet , preşedintele Băncii Centrale Europene este de părere că "euro reprezintă una dintre cele mai mari realizări ale Europei fiind o etapă decisivă în crearea unei uniuni a popoarelor europene."
Stabilitatea preţurilor reprezintă unul dintre beneficiile directe pentru cetăţeni europeni, oferind astfel o protecţia adecvată a veniturilor şi a economiilor.
Moneda euro a contribuit şi la reducerea costurilor de credit, promovând investiţiile şi crearea de noi locuri de muncă.
Moneda unică reprezintă un factor de dinamism pentru economia europeană, îmbunătăţind transparenţa, contribuind la creşterea schimburilor comerciale şi în general la integrarea economică şi financiară în zona euro, dar şi la nivel mondial.
Acest succes istoric nu se datorează doar liderilor politici care au iniţiat acest proces, ci şi cooperării dintre instituţiile europene.
Preşedintele BCE a salutat audierile reprezentaţilor BCE în cadrul Parlamentului European, audieri menită să explice Parlamentului şi publicului larg deciziile Băncii.
Premierul luxemburghez, Jean-Claude Juncker , preşedinte al Eurogroup, a declarat că în ultimii 50 ani, Europa a dat dovadă de capacitatea de a formula obiective ambiţioase, deţinând spiritul şi voinţa necesară pentru a pune în practică aceste obiective.
Recunoscând succesul incontestabil al monedei unice, preşedintele Eurogroup a arătat că adevăratul test de coeziune urmează, 2009 fiind un an extrem de dificil pentru cetăţeni şi economiile din zona euro.
"Guvernele trebuie să acţioneze în mod concertat pentru a gestiona criza şi a investi în reforme structurale."
Din punct de vedere extern, criza a demonstrat că este nevoie de o reformă substanţială a sistemului financiar global în vederea eliminări dezechilibrelor existente la nivel mondial în ceea ce priveşte consumul şi economiile.
Acest fapt necesită însă o strânsă cooperare cu Statele Unit şi cu ţările asiatice.
Cu privire la reprezentarea la nivel internaţional a euro, domnul Jean-Claude Juncker şi-a exprimat regretul faţă de faptul că de prea multe ori interesele naţionale domină, iar adevărata pondere a zonei euro nu se face simţită în cadrul instituţiilor internaţionale.
Joaquín Almunia, comisar european pentru afaceri economice şi monetare, a menţionat beneficiile economice a Uniunii Economice şi Monetare, subliniind că euro face parte din viaţa cotidiană a peste 330 milioane de cetăţeni europeni din 16 state membre UE.
Criza actuală reprezintă o piatră de încercare, iar efectul negativ asupra economiilor europene din zona euro ar fi fost cu mult mare fără moneda euro deoarece situaţia de volatilitate şi expunerea la atacuri speculative ar fi fot sporite iar rata dobânzilor ar fi crescut.
Oficialul european a ţinut sublinieze importanţa reputaţiei pe care Banca Centrală Europeană o deţine după 10 ani de activitate, adoptând măsurile necesare şi colaborând strâns cu alte bănci centrale.
Astfel a putut fi împiedicat un "adevărat colaps financiar."
Valery Giscard d'Estaing, fost preşedinte al Franţei a declarat că "această aniversare este justificată, moneda euro fiind cea mai mare contribuţie la proiectul european de la primele alegeri pentru Parlamentul European, din 1979, prin vot direct şi universal."
Fostul demnitar francez a atras atenţia asupra faptului că nu trebuie cedat tentaţiei de a conferi monedei euro o dimensiune globală.
Euro reflectă cultura europeană bazată pe respect şi stabilitate, alături de celelalte monede mondiale.
"Succesul monedei euro ar trebuie să ne dubleze curajul de a întreprinde paşii următori în crearea unei Europe unite", a concluzionat domnul Valery Giscard d'Estaing.
Ceremonia de la Parlamentul European a fost urmată de o dezbatere la care au participat Pervenche Berès (PSE, Franţa), preşedinta Comisiei parlamentare pentru afaceri economice şi monetare şi Werner Langen (PPE-DE, Germania), co-raportor al raportului "Primii zece ani ai Uniunii Economice şi Monetare şi viitoarele provocări."
În continuare, liderii grupurilor politice au luat cuvântul în plen.
Marcarea celor 10 ani de la introducerea monedei unice a fost reflectată şi prin organizarea unui colocviu cu liderii politice şi jurnalişti economici.
Date de background În mai 1998, 11 state membre au căzut de acord asupra ultimului pas şi, la 1 ianuarie 1999, au lansat moneda euro.
În 2002, monedele şi bancnotele euro au fost puse în circulaţie.
În prezent, euro este moneda naţională în 16 state membre (alte 9 state folosesc euro ca moneda curentă) şi, împreună cu dolarul american, este una dintre cele mai importante monede la nivel mondial.
Site tematic al Comisiei Europene dedicat aniversării EMU@10 Rezoluţia Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 privind UEM@10: bilanţul celor 10 ani de Uniune Economică și Monetară și provocările viitoare Aniversarea a 10 ani de la introducerea monedei euro
(video)
RO
1
LINK
http://ec.europa.eu/economy_finance/emu10/index_ro.htm
RO
3
MULTIMEDIA
20090112MLT45888.wmv
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0543 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
Sănătate publică
O nouă politică UE privind utilizarea pesticidelor
2009-01-19 - 13:59
Parlamentul European a adoptat, în a doua lectură, compromisul la care s-a ajuns, la 17 decembrie 2008, cu Consiliul asupra două rapoarte elaborate de Hiltrud Breyer (Grupul verzilor, Germania) şi Christa Klass (PPE-DE, Germania).
Acest pachet legislativ constă din regulamentul privind comercializarea produselor fitosanitare, respectiv directiva privind utilizarea durabilă a pesticidelor.
Regulamentul privind comercializarea produselor fitosanitare, raportor Hiltrud Breyer (Grupul Verzilor, Germania)
Aspecte cele mai importante ale regulamentului în urma compromisului sunt:
Realizarea unei liste a substanţelor active (substanţele chimice din pesticide) la nivel UE.
Ulterior pesticidele ar urma să fie autorizate la nivel naţional, având la bază lista europeană;
Anumite chimicale toxice, şi anume acelea care sunt mutagene, cancerigene sau toxice pentru reproducţie şi substanţe neurotoxice, imunotoxice sau cu posibile efecte care perturbă sistemul endocrin vor fi vor fi interzise în afara cazului în care efectul lor este fi neglijabil;
Produsele fitosanitare conţinând substanţe susceptibile de înlocuire vor fi evaluate în mod comparativ.
Deputaţii europeni au solicitat o perioadă de înlocuire de trei ani în loc de cinci;
În viitor trebuie garantat faptul că nu există efecte acute sau cronice inacceptabile, letale asupra albinelor;
Statele membre vor putea autoriza pesticidele la nivel naţional sau prin recunoaşterea mutuală.
UE va fi divizată în trei zone - nord, centru (include si România) şi sud - în cadrul cărora va exista recunoaşterea mutuală obligatorie.
În urma presiunii exercitate de deputaţii europeni, statele membre vor putea interzice anumite produse datorită unor condiţii specifice.
Directiva privind utilizarea durabilă a pesticidelor, raportor Christa Klass (PPE-DE, Germania)
Pentru a facilita punerea în aplicare a directivei, statele membre ar trebui să utilizeze planuri naţionale de acţiune , menite să stabilească obiective cantitative, ţinte, măsuri şi calendare în vederea reducerii utilizării pesticidelor şi a riscurilor asupra sănătăţii umane;
Având în vedere că pulverizarea aeriană a pesticidelor poate avea efecte extrem de dăunătoare asupra sănătăţii umane şi asupra mediului, în special din cauza devierii pulverizării, aceasta ar trebui interzisă în general, derogările fiind posibile doar atunci când această metodă prezintă avantaje evidente în ceea ce priveşte efectele reduse asupra sănătăţii umane şi asupra mediului, în raport cu alte metode de pulverizare, sau atunci când nu există soluţii alternative viabile.
Câmpurile din apropierea cursurilor de apă se amenajează zone de protecţie în interiorul cărora se interzice utilizarea sau depozitarea pesticidelor, în special pentru a proteja zonele de captare a apei potabile stabilite.
Dimensiunile zonelor de protecţie sunt definite în funcţie de riscurile de poluare şi de caracteristicile agricole şi climatice ale zonelor respective. statele membre trebuie să utilizeze de preferinţă pesticide care nu sunt clasificate ca periculoase pentru mediul şi cele mai eficiente tehnici de aplicare, precum utilizarea unui echipament de aplicare a pesticidelor cu deviere mică.
În locuri precum parcurile publice, terenurile de sport şi de recreere, incintele şcolare şi terenurile de joacă pentru copii şi în vecinătatea unităţilor de îngrijire medicală (clinici, spitale, centre de reabilitare, staţiuni de tratament şi aziluri), riscul de expunere a populaţiei la pesticide este ridicat.
Prin urmare, utilizarea pesticidelor în aceste zone ar trebui să fie interzisă.
În intervenţia din cadrul dezbaterii în plen a celor două rapoarte, deputata europeană Daciana Sârbu (PSE, România) a declarat că "anumite state membre, printre care şi România, se confruntă cu un grad ridicat de infestare a terenurilor agricole, utilizarea pesticidelor fiind aparent metoda cea mai bună pentru eliminarea dăunătorilor.
Din acest motiv, propunerile de aplicare a managementului integrat al pesticidelor, utilizarea substanţelor alternative şi gestionarea riscurilor vor favoriza producerea unor alimente agricole corespunzătoare, care să ţină seama de mediul înconjurător şi siguranţa sănătăţii publice, reducând astfel dependenţa de produsele fitosanitare.
Totodată, numărul mare de dăunători existenţi pe suprafeţele agricole din România ne obligă să folosim tratamentele din avion, însă odată cu intrarea în vigoare a Directivei, aceste pulverizări se vor face doar atunci când nu există soluţii alternative viabile de combatere a dăunătorilor pentru a se asigura un nivel suficient de protecţie a mediului."
Textul adoptat Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la poziţia comună a Consiliului în vederea adoptării unei Directive a Parlamentului European şi a Consiliului de stabilire a unui cadru pentru acţiuni comunitare în vederea utilizării durabile a pesticidelor Textul adoptat Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la poziţia comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind introducerea pe piaţă a produselor fitosanitare şi de abrogare a Directivelor Consiliului nr.
79/117/CEE/şi 91/414/CEE Raportor: Christa KLAß (PPE-DE, DE)
Raport: A6-0443/2008
Raportor: Hiltrud BREYER (Verts/ALE, DE)
Raport: A6-0444/2008
Procedura de codecizie: a doua lectură
Dezbatere: 12.1.2009
Vot: 13.1.2009
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0010 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0011 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
Relaţii externe
Declaraţie cu privire la situaţia din Orientul Mijlociu /
Bun venit noilor deputaţi europeni din România
2009-01-19 - 13:59
În deschiderea sesiunii plenare, preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Pöttering a făcut o declaraţie cu privire la situaţia din Gaza, potrivit deciziei Conferinţei Preşedinţilor.
Dezbaterea pe aceeaşi temă va avea loc miercuri, 14 ianuarie 2009, la care va participa şi ministrul ceh al afacerilor externe, Karel Schwarzenberg, în calitate de preşedinte al Consiliului UE.
"În numele Parlamentului European aş dori să îmi exprim regretul profund faţă de escaladarea conflictului din Gaza între Israel şi Hamas.
Nu este acceptabil ca suferinţa populaţiei şi violenţa să continue, având în vedere că între timp şi angajaţi ONU sunt atacaţi", a declarat preşedintele.
El a solicitat o încetare imediată a violenţei de către ambele părţi.
Lansarea de către Hamas a rachetelor asupra Israelului a fost aspru criticată şi "nu trebuie să uităm că Hamas sunt aceia care au încălcat armistiţiul, însă proporţionalitatea mijlocarelor trebuie avută în vedere."
Hans-Gert Pöttering a insistat asupra faptului că "demnitatea unui palestinian este aceeaşi cu cea a unui israelian, iar situaţia umanitară nu se poate deteriora şi mai mult."
"Reducerea securităţii la aspecte strict militare este menită eşuării deoarece nu poate exista o soluţie exclusiv militară.
În momentul de faţă trebuie luate măsuri care nu sunt doar viabile, ci şi durabile", a pledat preşedintele PE.
Potrivit declaraţiei, trebuie să aibă loc o încetare a focului imediată şi durabilă.
Acest armistiţiu trebuie atins cu ajutorul implicării Egiptului şi a tuturor actorilor implicaţi.
În plus, trebuie asigurat accesul liber la ajutorul umanitar pentru ca United Nations Work and Relief Agency să îşi poată continua activitatea.
A treia solicitare este intensificarea procesului de pace.
Singura bază solidă pentru o pace durabilă este şi rămâne existenţa a două state, Israel şi Palestina ca state suverane şi cu frontiere sigure.
Comunitatea internaţională trebuie să promoveze mai mult ca oricând pacea în Orientul Mijlociu pentru ca evenimentele din ultimele decenii să nu continue a fi experienţe tragice şi în viitor.
Prezenţa unor trupe europene şi internaţionale nu trebuie să garanteze doar pe termen scurt armistiţiul, ci trebuie să urmărească un obiectiv politic clar şi anume crearea încrederii necesare pentru continuarea discuţiilor de pace.
De aceea, mandatul pentru trimiterea de forţe militare trebuie să fie robust şi să creeze presiunea politică asupra tuturor părţilor.
Bun venit noilor deputaţi europeni din România Preşedintele PE a felicitat noii deputaţi europeni din România, care au înlocuit cinci deputaţi care, în urma alegerilor din România din 30 noiembrie 2008, au devenit membri ai Parlamentului român.
Astfel, în 22 decembrie 2008, Adrian Manole, Iosif Matula, Călin Cătălin Chiriţă, Alexandru Nazăre şi Daniel Petru şi-au început mandatul în Parlamentului European.
Aceştia fac parte din grupul Partidului Popular European (Creştin-Democrat) şi al Democraţilor Europeni.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
Relaţii externe
Membrii Parlamentului European solicită încetarea imediata a ostilităţilor în Gaza
2009-01-19 - 13:59
În urma dezbaterii din 14 ianuarie 2009, Parlamentul European a adoptat o rezoluţie cu privire la situaţia din Fâşia Gaza.
Membrii Parlamentului European solicită o încetare a focului imediată, care ar trebui să includă oprirea atacurilor cu rachetă ale Hamas asupra Israelului, precum şi stoparea acţiunii militare a Israelului în Gaza.
Rezoluţia solicită negocierea unui armistiţiu garantat prin prezenţa unor forţe multinaţionale.
De menţionat că rezoluţia a fost adoptată în mod unanim.
Armistiţiul ar trebui să fie garantat printr-un mecanism creat de comunitatea internaţională, sub coordonarea Cvartetului şi a Ligii Arabe, care ar putea include trimiterea unor forţe multinaţionale, în temeiul unui mandat clar, pentru a restaura securitatea şi a asigura respectarea încetării focului pentru populaţia din Israel şi Gaza, cu referire în special la monitorizarea frontierei dintre Egipt şi Gaza, ceea ce implică un rol important pentru Egipt.
Deputaţii europeni solicită cu insistenţă autorităţilor israeliene să acorde acces liber pentru asistenţa şi ajutoarele umanitare în Fâşia Gaza şi să garanteze un flux continuu şi adecvat de ajutoare prin coridoarele umanitare.
Autorităţile israeliene ar trebuie să permită presei internaţionale să urmărească evenimentele pe teren.
Europarlaemtnarii îşi exprimă şocul cu privire la suferinţele populaţiei civile din Gaza şi deplâng profund faptul că în timpul atacurilor au fost lovite şi ţinte civile şi obiective ale ONU.
Totodată ei îşi exprimă solidaritatea cu populaţia civilă afectată de violenţele din Fâşia Gaza şi din sudul Israelului.
Israelului i se solicită să îşi respecte obligaţiile care îi revin în conformitate cu dreptul internaţional şi cu dreptul internaţional umanitar.
Hamas i se solicită să înceteze atacurile cu rachete şi să îşi asume responsabilităţile ce îi revin, angajându-se într-un proces politic care să vizeze restabilirea dialogului interpalestinian şi realizarea unui aport la procesul curent de negocieri.
Deputaţii evidenţiază importanţa deosebită a intensificării eforturilor în vederea unei reconcilieri interpalestiniene între toate componentele societăţii palestiniene, bazate pe Acordul de la Mecca din februarie 2007 care implica acceptarea acordurilor anterioare, inclusiv dreptul Israelului de a exista.
În acest sens este necesară o legătură geografică permanentă între Fâşia Gaza şi Cisiordania, precum şi a reunificării politice paşnice şi durabile a acestor teritorii.
Dezbaterea parlamentară din 14 ianuarie 2009
În deschiderea dezbaterii, din partea Consiliului, ministrul ceh de externe, Karel Schwarzenberg a evocat criza umanitara şi a scos în evidenţă faptul că "din 4 noiembrie anul trecut, personalului umanitar nu i s-a mai permis accesul în Gaza pentru a furniza şi monitoriza asistenţa umanitară".
Ministrul a subliniat că "trebuie ca atacurile cu rachetă pe care le practică Hamas împotriva Israelului să înceteze necondiţionat, după cum trebuie să înceteze acţiunea militară israeliană, pentru a permite furnizarea ajutorului umanitar şi restaurarea serviciilor publice şi furnizarea medicamentelor atât de necesare".
De asemenea a subliniat că "desfăşurarea unei misiuni internaţionale pentru a monitoriza implementarea încetării focului şi a acţiona ca element de legătură între cele două părţi ar fi utilă, iar Uniunea European este gata să-şi trimită din nou observatorii".
Domnul Schwarzenberg a scos în evidenţă faptul că UE este pregătită "să sprijine un guvern palestinian care să pună în aplicare politici şi măsuri care reflectă principiile Quartetului", dar "ambele părţi trebuie să facă un efort urgent şi susţinut pentru a ajunge la o pace cuprinzătoare bazată pe perspectiva unei regiuni în care două state democratice, Israel şi Palestina să existe unul lângă altul, în graniţe sigure şi recunoscute".
Comisarul pentru relaţii externe, Benita Ferrero-Waldner ,s-a referit la suferinţa în rândul civililor din Gaza, lipsa alimentelor şi medicamentelor, distrugerea infrastructurii.
Doamna Ferrero-Waldner a subliniat necesitatea încetării imediate a focului, pentru a permite accesul în Gaza a ajutorului umanitar, urmată de "o încetare necondiţionată" a atacurilor Hamas cu rachete şi a acţiunii militare israeliene.
Potrivit doamnei Ferrero-Waldner, Troika UE "a pregătit calea" pentru planul de încetare a focului elaborat de Franţa care prezidează Consiliul de Securitate al ONU, iar această diplomaţia coordonată a ajutat în determinarea unei încetări temporare a focului pentru a permite accesul ajutorului umanitar.
"Cele 17 zile de conflict au lăsat un bilanţ îngrozitor de distrugeri, haos, ură şi răzbunare", a spus José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra (EPP-ED, Spania), adăugând că "se pot câştiga toate bătăliile în afară de cea mai importantă, şi anume pacea".
Domnul Salafranca a cerut o încetare imediată a focului, în conformitate cu Rezoluţia Consiliului de Securitate 1860 şi măsuri umanitare pentru a alina suferinţa din fâşia Gaza.
"Hamas este atât cauza, cât şi consecinţa acestor circumstanţe îngrozitoare".
Martin Schulz (Germania), vorbind în numele Grupului Socialist, a declarat că "Israelul ne este prieten şi de aceea este cu atât mai important să putem vorbi cu acest prieten inclusiv despre aspecte controversate".
Domnul Schulz a adăugat că "Israelul are dreptul să se apere împotriva celor care vor să-l distrugă, dar trebuie să folosească mijloace proporţionate, în limitele dreptului internaţional şi cred că trebuie să fim de acord că mijloacele folosite nu au fost proporţionate".
Arătând că Hamas nu împărtăşeşte valorile noastre, domnul Schulz a arătat că trebuie să existe o posibilitate a discuta cu Hamas, chiar dacă înţelege că Israelul nu poate avea un dialog cu Hamas.
"Nici terorismul, nici acţiunea militară convenţională nu reprezintă soluţii; soluţiile nu pot veni decât din medierea internaţională ."
Annemie Neyts-Uyttebroeck (Belgia) vorbind în numele grupului ALDE, a spus că ar putea fi nevoie de o forţă internaţională pentru a pune capăt conflictului şi a îndemnat UE să participe la o astfel de forţă.
"UE trebuie să acţioneze şi să vorbească clar", a spus, "SUA trebuie de asemenea să fie implicate, aşa cum trebuie să fie şi Liga Arabă şi membrii acesteia."
Din partea grupului Verzilor/ALE, Daniel Cohn-Bendit (Germania) a declarat că speranţa pentru pace şi securitate "se evaporează foarte repede".
În opinia sa, Consiliul trebuie să pună capăt acţiunilor de întărire a relaţiilor UE cu Israelul, iar palestinienii ar trebui ajutaţi să se revolte împotriva Hamas.
Luisa Morgantini (GUE/NGL, Italia) a scos în evidenţă faptul că aşa cum mor acum oameni ca urmare a acestui conflict, mor şi drepturile omului şi visul european de respectare universală a drepturilor omului. "(...)
Încercarea Israelului de a rezolva lucrurile pe cale militară nu ajută Israelul şi pune capăt statutului Israelului ca forţă morală", a spus doamna Morgantini.
Bastian Belder (IND/DEM, Olanda) a declarat că Palestina este un teritoriu islamic, iar mişcare islamică este sprijinită de Iran.
Referitor la Hamas, această organizaţie beneficiază de pe urma războiului.
Dacă Europa doreşte să asigure supravieţuirea statului Israel, confruntarea cu Hamas devine inevitabilă.
În intervenţia sa, Marian-Jean Marinescu (PPE-DE, România) a reiterat faptul că "soluţia pe termen lung este un stat israelian protejat şi sigur, alături de un stat palestinian durabil.
La această soluţie nu se poate ajunge însă prin atacuri teroriste sau prin acţiuni armate.
Pentru a putea atinge un nivel de viaţă normal, poporul palestinian trebuie să îşi creeze un stat bazat pe instituţii democratice şi pe 'rule of law', care să asigure dezvoltarea economică; trebuie să renunţe la acţiuni teroriste şi să se preocupe de crearea unui climat politic normal, care să permită alegerea la conducerea statului a unor politicieni care să dorească cu adevărat soluţionarea conflictului prin negocieri."
Textul adoptat Rezoluţia Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 referitoare la situaţia din Fâşia Gaza Rezoluţia: B6-0051/2009
Dezbatere: 14.1.2009
Vot: 15.1.2009 Declaraţiile Consiliului şi ale Comisiei - 14/01/2009 - OR - audio, 24:07 Declaraţiile Consiliului şi ale Comisiei - 14/01/2009 - EN - audio, 24:07 Intervenţiile liderilor grupurilor politice - 14/01/2009 - OR - audio, 24:26 Intervenţiile liderilor grupurilor politice - 14/01/2009 - EN - audio, 24:26
RO
2
MULTIMEDIA
20090114MLT46239.asf
RO
3
MULTIMEDIA
20090114MLT46241.asf
RO
4
MULTIMEDIA
20090114MLT46243.asf
RO
5
MULTIMEDIA
20090114MLT46245.asf
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0025 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
Justiţie şi afaceri interne
Paşapoartele biometrice mai sigure
2009-01-19 - 13:59
Parlamentul European a votat cu privire la revizuirea regulamentului adoptat în 2004 care prevede introducerea elementelor biometrice în paşapoarte şi alte documente de călătorie.
Principalele modificări aduse actului normativ sunt: copii sub vârsta de 12 ani sunt exceptaţi de la obligaţia de furnizare a amprentelor digitale şi introducerea principiului o persoană - un paşaport.
Raportul PE a fost adoptat cu 594 voturi pentru, 51 împotrivă şi 37 abţineri.
În urma evenimentelor din 11 septembrie 2001, statele membre au solicitat Comisiei Europene să întreprindă măsuri pentru îmbunătăţirea securităţii documentelor.
De aceea UE a decis să integreze elemente de securitate şi biometrice în paşapoarte emise în UE.
Acestea includ o imagine digitală a feţei şi amprente digitale, măsuri menite să combată mai eficient frauda şi falsificarea documentelor.
În plus, datele trebuie securizate şi suportul de stocare trebuie să aibă o capacitate suficientă pentru a garanta integritatea, autenticitatea şi confidenţialitatea datelor.
Copiilor sub 12 ani nu li se vor preleva amprente digitale
De la adoptarea regulamentului, în unele state membre au fost realizate proiecte pilot, în urma cărora s-a demonstrat că amprentele digitale ale copiilor sub vârsta de 6 ani nu sunt de o calitate suficient de bună pentru verificarea identităţii, deoarece acestea se pot modifica considerabil în timpul creşterii.
Din aceste motive, Comisia Europeană a propus introducerea unei derogări pentru copii sub vârsta de 12 ani.
În cazul în care unele state membre prelevează deja amprente digitale de la copii cu vârsta cuprinsă între 6 şi 12 ani, acestea pot continua această practică în cursul unei perioade tranzitorii de 4 ani.
O derogare similară se aplică şi persoanelor pentru care prelevarea amprentelor digitale este fizic imposibilă.
Atunci când prelevarea amprentelor de la degetele specificate este temporar imposibilă, statele membre permit prelevarea de amprente de la alte degete.
Atunci când şi prelevarea amprentelor de la oricare alte degete este temporar imposibilă, statele membre pot elibera un paşaport provizoriu cu o perioadă de valabilitate de cel mult 12 luni.
O persoană - un paşaport
În vederea combaterii traficului cu copii, propunerea legislativă mai prevede şi introducerea principiului "o persoană - un paşaport".
Până în prezent în paşaportul părintelui era inclus numele copilului însă microchip-ul conţine doar informaţiile biometrice ale părintelui.
Intervenţii ale europarlamentarilor români în cadru dezbaterii legislative
Nicolae Vlad Popa (PPE-DE) a atras atenţia asupra trei aspecte: "În primul rând, este vorba de necesitatea de a adapta principiile şi excepţiile prevăzute de acest raport.
Aşadar, trebuie pus accentul pe termenul de revizuire de trei ani stabilit de către acesta, ca termen în care atât statele membre, cât şi Comisia trebuie să încerce să identifice recomandările dintre principiile teoretice şi impedimentele practice.
În al doilea rând, o serioasă problemă se ridică în ce priveşte securitatea datelor stocate şi protejarea identităţii posesorului.
În cele din urmă, este necesară elaborarea unor principii comune în privinţa actelor necesare pentru eliberarea documentelor de călătorie sau a paşapoartelor, această fază fiind esenţială atât pentru asigurarea securităţii bazelor de date, precum şi pentru prevenirea falsificării acestor documente."
Marian-Jean Marinescu (PPE-DE) a menţionat că "România a introdus începând de la 1 ianuarie 2009 utilizarea paşapoartelor biometrice.
Acest tip de paşapoarte prezintă 50 de elemente de siguranţă şi cuprinde pentru prima data in EU, atât elementul de identificare facială, cât şi cel al amprentelor digitale.
România a făcut astfel un pas important către aderarea la spaţiul Schengen prevăzut pentru 2011.
Introducerea paşapoartelor biometrice anulează ultima condiţie de fond a includerii României în programul Visa Waiver.
In consecinţă, refuzul scutirii românilor de viza pentru SUA se bazează de acum înainte doar pe motive subiective.
Sper ca SUA să ia in considerare acest lucru.
Raportorul aduce regulamentului îmbunătăţiri importante, în special crearea unui sistem european uniform pentru verificarea compatibilităţii dintre elementele biometrice si datele stocate in cip."
Silvia-Adriana Ţicau (PSE) a susţinut în plen că "armonizarea, la nivel european, a standardelor de securitate pentru paşapoarte biometrice este o extindere a prevederilor acquis-ului Schengen.
Regulamentul prevede obligaţia generală de furnizare a amprentelor, care sunt stocate pe un cip fără contact in paşaport.
Susţin excepţiile privind furnizarea amprentelor in cazul copiilor sub 12 ani si solicit revizuirea şi armonizarea legislaţiilor naţionale specifice.
Consider că prelucrarea datelor din paşapoartele biometrice trebuie să se facă cu respectarea legislaţiei comunitare privind protecţia datelor cu caracter personal şi a vieţii private.
Comisia si Statele Membre trebuie să ia măsurile necesare pentru a garanta acest lucru la prelucrarea datelor din paşaportul biometric, atât la frontiera, cât şi in procesul de întreţinere a bazelor de date aferente, în situaţia în care legislaţia naţională prevede acest lucru.
Atrag însă atenţia ca limitarea valabilităţii unui paşaport biometric pentru persoanele ale căror amprente sunt indisponibile, temporar sau permanent, la 12 luni sau mai puţin face viata persoanelor cu dizabilităţi mai dificilă şi rog Comisia să reevalueze textul aferent."
Textul adoptat Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr.
2252/2004 al Consiliului privind standardele pentru elementele de securitate şi elementele biometrice integrate în paşapoarte şi în documente de călătorie emise de statele membre Raportor: Carlos COELHO (PPE-DE, PT)
Raport: A6-0500/2008
Procedura de codecizie: prima lectură
Dezbatere: 13.1.2009
Vot: 14.1.2009
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0015 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
Justiţie şi afaceri interne
Acces la documentele instituţiilor europene
2009-01-19 - 13:59
Comisia PE solicită mai multă transparenţă şi un acces mai facil al cetăţenilor la documentele instituţiilor europene.
Recenta jurisprudenţă a Curţii Europene de Justiţie (cauza Turco) a reliefat că instituţiile democratice au obligaţia de a informa despre activitatea şi deciziile acestora.
În acest sens se solicită reuniuni publice ale Consiliului, un act legislativ UE referitor la libertatea de informare, precum şi mai multe informaţii legate de activităţile deputaţilor europeni.
Raportul elaborat de Marco Cappato (ALDE, Italia) a fost adoptat cu 355 voturi pentru, 195 împotrivă şi 18 abţineri.
Legitimitatea sistemului politic
În vederea garantării responsabilităţii şi legitimităţii unui sistem politic democratic, cetăţenii au dreptul să cunoască;
modul în care reprezentanţii lor acţionează , odată aleşi sau numiţi în organismele publice sau atunci când reprezintă statul membru la nivel european sau internaţional;
modul în care funcţionează procesul decizional (inclusiv documentele, amendamentele, programarea, actorii implicaţi, voturile exprimate etc.);
modul în care sunt alocaţi şi cheltuiţi banii publici , precum şi rezultatele obţinute (principiul trasabilităţii fondurilor).
Parlamentul European - o instituţie publică transparentă
Conform raportului comisiei parlamentare, Parlamentul trebuie să fie un exemplu în privinţa principiilor caracterului public, al transparenţei şi al deschiderii în UE.
Înaintea alegerilor parlamentare din 2009, Parlamentul ar trebui să lanseze un plan extraordinar de acţiune, de exemplu în cadrul iniţiativei e-Parlament care să garanteze că vor fi disponibile mai multe informaţii şi într-o manieră mai accesibilă, cu privire la:
activităţile deputaţilor europeni, participarea şi prezenţa acestora la lucrările parlamentare , în termeni absoluţi, relativi şi procentuali, aspecte care să fie disponibile şi accesibile cetăţenilor şi prin intermediul unui motor de căutare;
activităţile în plen, în comisii, în delegaţii sau în cadrul organelor interne ale Parlamentului : ar trebui îmbunătăţit Observatorul legislativ prin includerea referinţelor şi trimiterilor la toate documentele relevante; lucrările comisiilor şi delegaţiilor trebuie transmise şi, de asemenea, înregistrate, pe pagina de internet a Parlamentului, după cum sunt transmise lucrările din plen, şi trebuie făcute accesibile şi puse la dispoziţia cetăţenilor prin intermediul criteriilor de căutare; organele interne (cum ar fi Conferinţa preşedinţilor, Biroul, Chestorii, Grupul de lucru privind reforma parlamentară etc.) ar trebui să promoveze şi să asigure cel mai ridicat nivel de transparenţă a lucrărilor în privinţa altor membri şi cetăţeni, făcând disponibile toate documentele lor;
indemnizaţiile şi cheltuielile deputaţilor , în conformitate cu poziţia adoptată de Ombudsmanul european referitoare la faptul că accesul la informaţii trebuie aplicat şi acestui tip de informaţii, precum şi tuturor declaraţiilor de interese financiare ale tuturor deputaţilor.
Acest tip de informaţii trebuie să fie disponibile în toate limbile oficial ale UE.
Mai multe reuniuni publice ale Consiliului UE
Deputaţii europeni invită de urgenţă toate instituţiile UE să aplice legislaţia european în materie din perspectiva jurisprudenţei recente, mai ales a hotărârii CJCE în cauza Turco, cu toate implicaţiile aferente, mai ales în procedurile legislative (publicarea avizelor Serviciului juridic, interpretarea strictă a excepţiilor, obligaţia de a oferi amănunte referitore la motivele refuzului etc.).
De asemenea, Consiliul ar trebui să îşi revizuiască normele, să asigure caracterul public al tuturor dezbaterilor, documentelor şi informaţiilor, inclusiv componenţa delegaţiilor statelor membre în Consiliu şi în grupurile de lucru şi grupurile de experţi, să întocmească o transcriere a reuniunilor sale publice, deoarece şi în acest caz se aplică concluziile CJCE cu privire la faptul că deschiderea necesară interesului public primează în faţa protecţiei procesului decizional – opiniile diferite asupra unui act legislativ conferind o mai mare legitimitate instituţiilor;
Accesibilitatea paginilor de internet
Întrucât internetul a devenit principalul mijloc de consultare a documentelor UE pentru cetăţeni, iar numărul documentelor făcute disponibile on-line de către instituţiile UE a crescut, există necesitatea de a îmbunătăţi şi mai mult caracterul accesibil al paginilor de internet al instituţiilor şi documentelor UE.
Raportul recomandă interconectarea acestora şi crearea la nivelul UE a unui singur portal de acces pentru toate documentele, procedurile şi instituţiile europene.
Textul adoptat Rezoluţia Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la accesul publicului la documentele Parlamentului European, ale Consiliului şi ale Comisiei (punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr.
1049/2001) Raportor: Marco CAPPATO (ALDE, IT)
Raport: A6-0459/2008
Procedura: iniţiativă
Dezbatere: 13.1.2009
Vot: 14.1.2009 Hotărârea Curții (Marea Cameră) din 1 iulie 2008 — Regatul Suediei, Maurizio Turco/Consiliul Uniunii Europene, Regatul Danemarcei, Republica Finlanda, Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, Comisia Comunităților Europene
RO
2
LINK
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2008:209:0002:0002:RO:PDF
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0022 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
Drepturile fundamentale
Situaţia drepturilor omului şi a drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană
2009-01-19 - 13:59
Parlamentul European a votat raportul elaborat de Giusto Catania (GUE/NGL, Italia) referitor la situaţia drepturile fundamentale în UE, în perioada 2004-2007, raport ce a fost dezbătut în cadrul sesiunii plenare din decembrie de la Strasbourg.
Raportul a fost adoptat cu 401 voturi pentru, 220 împotrivă şi 67 abţineri.
"Parlamentul European (PE) a continuat să fie o voce importantă privind chestiunile legate de drepturile omului si democraţie" se arată în raportul Consiliului pe 2008, apreciindu-se în mod deosebit activitatea sub-comisiei PE pentru drepturile omului.
În raportul Catania se regretă faptul că "statele membre se sustrag în continuare controlului la nivel comunitar al propriilor politici şi practici în materie de drepturile omului şi încearcă să limiteze protecţia acestor drepturi la un cadru în întregime intern, subminând astfel rolul activ jucat de Uniunea Europeană la nivel global ca apărătoare a drepturilor omului, precum şi credibilitatea politicii externe a UE în domeniul protecţiei drepturilor fundamentale."
În continuare este apreciată înfiinţarea la Viena a Agenţiei pentru Drepturile Fundamentale, "fapt care constituie un prim pas în rezolvarea solicitărilor Parlamentului European cu privire la instituirea unui cadru normativ şi instituţional integrat, destinat punerii în practică a Cartei Drepturilor Fundamentale şi garantării conformităţii cu sistemul instituit de către CEDO."
Consiliul UE i se solicită să includă în viitoarele rapoarte anuale privind drepturile omului pe lângă o analiză a situaţiei atât la nivel mondial, cât şi în fiecare stat membru, astfel s-ar evita "acuzaţiile de aplicare a unor standarde duble" de către UE.
Procesul de cooperare internaţională în combaterea terorismului a condus adesea la o scădere a nivelului de protecţie a drepturilor omului şi a libertăţilor fundamentale, mai ales a dreptului fundamental la viaţă privată, la protecţia datelor şi nediscriminare, şi consideră că UE ar trebui să acţioneze mai ferm pe plan internaţional pentru a promova o strategie care să se bazeze într-adevăr pe respectul integral al standardelor internaţionale şi al obligaţiilor în domeniul drepturilor omului.
Guantanamo Bay
În raport se insistă ca instituţiile UE şi cele din statele membre să implementeze recomandările formulate în rezoluţia, adoptată la 14 februarie 2007 privind presupusa folosire a unor ţări europene de către CIA (Central Intelligence Agency) pentru transportarea şi deţinerea ilegală de prizonieri.
În acest context se salută, declaraţiile Preşedintelui ales al SUA referitoare la închiderea centrului de detenţie de la Guantanamo Bay şi aducerea în instanţă a persoanelor deţinute acolo.
Protecţie specială pentru comunitatea rromă
Excluderea socială şi discriminarea comunităţilor de rromi este un fapt de necontestat, în pofida instrumentelor juridice, politice şi financiare introduse la nivel european în scopul combaterii acestor fenomene.
Eforturile dispersate şi necoordonate nu au reuşit să producă, până în momentul de faţă, îmbunătăţiri structurale şi durabile ale situaţiei rromilor, mai ales în domenii vitale cum ar fi accesul la educaţie, la serviciile de sănătate, la o locuinţă şi la un loc de muncă, acum acest eşec fiind recunoscut în mod public.
Deputaţii europeni deplâng absenţa unei politici globale şi integrate a UE , concentrată în special pe discriminarea împotriva rromilor, care să se ocupe de problemele prioritare ale acestora, fapt remarcat de mai multe mecanisme de verificare a respectării drepturilor omului.
Responsabilitatea colectivă a Uniunii este să găsească un răspuns la aceste probleme, care constituie una din chestiunile cele mai vaste şi mai complexe în materie de drepturile omului şi care trebuie abordată în mod hotărât de către Uniune.
O strategie cadru a Uniunii Europene pentru integrarea rromilor trebuie să urmărească să abordeze problemele reale, elaborând o foaie de parcurs în atenţia statelor membre, care să stabilească obiective şi priorităţi şi să faciliteze procesele de control şi evaluare în ceea ce priveşte:
segregarea rromilor în ceea ce priveşte accesul la locuinţă, încălcările drepturilor omului cum ar fi evacuările forţate şi excluderea lor din câmpul muncii, din învăţământul public şi din sistemul de sănătate, aplicând legislaţia anti-discriminare şi elaborând politici de contracarare a ratelor ridicate ale şomajului;
refuzul autorităţilor publice de a le respecta drepturile şi subreprezentarea lor politică;
ostilitatea larg răspândită faţă de etnicii rromi , garanţii total insuficiente împotriva discriminării rasiale la nivel local şi numărul prea redus de programe adecvate de integrare; discriminarea evidentă în acordarea îngrijirilor medicale, inclusiv sterilizarea forţată şi segregarea, precum şi lipsa de informaţii adecvate cu privire la planing-ul familial;
discriminarea din partea poliţiei ; crearea de profiluri pe criterii rasiale (prin metode cum ar fi, printre altele, luarea de amprente şi alte forme de culegere de date), alături de puterile discreţionare ale poliţiei, care includ controale aleatorii disproporţionale, fapt care subliniază nevoia urgentă de programe de formare şi de conştientizare privind nediscriminarea din partea poliţiei, care în prezent sunt aproape inexistente;
situaţia deosebit de vulnerabilă a femeilor de origine rromă , care fac obiectul unor discriminări multiple.
Drepturile lucrătorilor migranţi
Raportul solicită statelor membre să ratifice Convenţia Naţiunilor Unite privind drepturile lucrătorilor migranţi şi atrage atenţia asupra faptului că cea mai mare parte a lucrătorilor care oferă prestaţii fără a deţine documente de imigrare corespunzătoare desfăşoară o activitate care este legală şi indispensabilă pentru economiile europene, precum culesul de fructe, construcţiile sau întreţinerea clădirilor, îngrijirile acordate bolnavilor, persoanelor vârstnice şi copiilor.
Drepturile femeii
Este necesară o cunoaştere mai bună din partea publicului a dreptului la sănătatea reproductivă şi sexuală şi invită statele membre să se asigure că femeile beneficiază pe deplin de aceste drepturi, să organizeze programe de educaţie sexuală adecvate, servicii de informare şi de consiliere confidenţială şi, de asemenea, să faciliteze accesul la metode de contracepţie în vederea prevenirii sarcinilor nedorite şi a avorturilor ilegale şi riscante şi să combată practica mutilării genitale feminine.
Parteneriatul între persoane de acelaşi sex
Parlamentul European invită statele membre să propună lini directoare pentru recunoaşterea reciprocă , între statele membre, a legislaţiei existente, în vederea garantării faptului că libertatea de circulaţie în Uniunea Europeană a cuplurilor de persoane de acelaşi sex se aplică în condiţii egale cu cele pentru cuplurile heterosexuale.
Comisia Europeană ar trebui să vină cu propuneri care să garanteze aplicarea de către statele membre a principiului recunoaşterii reciproce în cazul cuplurilor homosexuale, căsătorite sau înregistrate ca parteneri civili, mai ales atunci când acestea îşi exercită dreptul la liberă circulaţie, în temeiul legislaţiei UE.
Textul adoptat Rezoluţia Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la situaţia drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în perioada 2004–2008 Raportor: Giusto CATANIA (GUE/NGL, IT)
Raport: A6-0479/2008
Procedura: iniţiativă
Dezbatere: 17.12.2008
Vot: 14.1.2009 Principalele activităţi ale Parlamentului European in domeniul drepturilor omului in relaţiile externe Raport anual al UE privind drepturile omului pe anul 2008 (RO, pdf)
RO
2
LINK
/comparl/afet/droi/default.htm
RO
3
LINK
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/st14146-re02.ro08.pdf
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0019 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
Libera circulaţie a mărfurilor
Achiziţiile publice în domeniile apărării şi securităţii
2009-01-19 - 13:59
Parlamentul European a votat, în primă lectură, o nouă directivă care reglementează procedurile de atribuire a anumitor contracte de achiziţii publice în domeniile apărării şi securităţii.
Împreună cu directiva privind transferul produselor din domeniul apărării reprezintă pachetul legislativ menit să conducă la crearea unei pieţe europene pentru produsele din domeniul apărării, ceea ce reprezintă o condiţie de bază pentru promovarea Politicii Europene de Securitate şi Apărare (PESA).
Raportul parlamentar cu privire la această propunere de directivă, elaborat de Alexander Graf Lambsdorff (ALDE, Germania) a fost adoptat cu 597 voturi pentru, 60 împotrivă şi 33 abţineri.
"Obiectivul comun al ambelor directive este de a asigura o mai bună echipare a soldaţilor, o utilizare mai eficienţă a banilor publici, precum şi a aduce progrese la în domeniul PESA", a declarat raportorul Alexander Graf Lambsdorff (ALDE, Germania).
Potrivit acestuia este nevoie de o legislaţie europeană privind achiziţiile publice care să corespundă necesităţilor specifice din domeniul apărării.
În Europa există în momentul de faţă 89 programe de cooperare în domeniul armamentului, fiind de trei ori mai multe decât în SUA, în ciuda faptului că bugetele pentru apărare sunt cu mult mai reduse, ceea ce duce la ineficienţă şi o înarmare deficitară.
Scopul este, aşadar, realizarea unei mai mari rentabilităţi, care să fie atât în avantajul bugetului naţional, cât şi al industriei de armament şi, nu în ultimul rând, aprovizionarea forţelor armate cu cel mai bun material posibil.
În principiu, achiziţiile publice din domeniul apărării intră în domeniul de aplicare al Directivei 2004/18/CE (articolul 10), sub rezerva dispoziţiilor de la articolul 296 din Tratatul CE, care prevede o derogare de la normele UE în materie de achiziţii publice din motive de siguranţă naţională.
Cu toate acestea, în practică, statele membre invocă în mod sistematic articolul 296 din Tratatul CE pentru a exclude aproape toate achiziţiile publice militare din sfera dreptului comunitar.
În consecinţă, majoritatea contractelor din acest domeniu sunt atribuite în temeiul normelor şi procedurile naţionale.
Conform statisticilor, între anii 2000 - 2004, ţările din UE-15 au publicat numai 13% din totalul contractelor pentru produse în domeniul apărării în Jurnalul Oficial, în timp ce cifrele pentru fiecare stat membru în parte arată diferenţe de la 2% (Germania) la 24% (Franţa).
Intrarea în vigoare
Directiva va intra în vigoare odată cu publicarea în Jurnalul Oficial UE, statele membre având la dispoziţie doi ani pentru punerea în practică a prevederilor incluse în actul legislativ.
Intervenţii ale europarlamentarilor români în cadrul dezbaterii legislative
Cristian Silviu Buşoi , în numele grupului ALDE, a salutat ca "principiile din Tratat, în special transparenţa, nediscriminarea şi deschiderea vor fi implementate şi pe piaţa apărării şi de securitate, ceea ce va avea ca rezultat o îmbunătăţire a eficienţei cheltuielilor din domeniul apărării."
Deputatul s-a mai referit la două prevederi importante legate de siguranţa ofertei, şi anume informaţiile despre ofertanţi şi sub-contractori oferite autorităţilor contractante.
Ioan Mircea Paşcu (PSE) a declarat că "funcţionarea corespunzătoare va fi atât o funcţie cât şi o reflecţie a hotărârii organelor UE de a 'arbitra' această piaţă europeană născândă şi adevărata voinţă a 'campionilor naţionali europeni' - şi a statelor membre din spatele acestora - de a respecta şi 'juca' conform noilor reguli.
În ceea ce priveşte offsetting-ul (compensarea cheltuielilor pentru achiziţia de armament prin venituri provenite din vânzări proprii către vânzător), pentru ţări ca România, acesta este, cel puţin pentru moment, un mecanism important care asigură supravieţuirea industriei de apărare."
Marian-Jean Marinescu (PPE-DE) a declarat în plenul PE că "Introducerea de reguli comune şi transparente pentru achiziţiile de pe piaţa produselor destinate securităţii şi apărării reprezintă un pas important în întărirea PESC.
Este şi o modalitate specifică economiei de piaţă pentru ca industria europeană de profil să facă faţă cu succes competiţiei cu marii actori internaţionali, în special cu SUA.
Ratificarea şi intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona va permite instituirea « cooperării structurate permanente » în domeniul politicii de securitate, esenţială pentru viitorul Uniunii."
Textul adoptat Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind coordonarea procedurilor de atribuire a anumitor contracte de achiziţii publice de lucrări, de bunuri şi de servicii în domeniile apărării şi securităţii Raportor: Alexander Graf LAMBSDORFF (ALDE, DE)
Raport: A6-0415/2008
Procedura de codecizie: prima lectură
Dezbatere: 13.1.2009
Vot: 14.1.2009
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0016 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
