Răspuns dat de dna Vassiliou, în numele Comisiei
(9 decembrie 2010)
Comisia nu este în măsură să comenteze efectele crizei asupra cheltuielilor în domeniul educației, mai ales în legătură cu acuzațiile de închidere a unor școli în zonele rurale, având în vedere că ultimele date disponibile se referă la anul 2007.
În ceea ce privește învățământul superior „Un punct de vedere asupra învățământului superior în Europa”, Eurydice, 2010. , se pare că răspunsurile naționale la criza economică sunt foarte diferite, de la investiții sporite prin pachete de stimulare fiscală și până la reduceri severe de bugete care influențează ratele de înscriere, personalul și infrastructura.
Comisia dorește să accentueze faptul că responsabilitatea privind politica, planificarea și finanțarea în domeniul educației intră exclusiv în domeniul de competență al statelor membre.
Totuși, Comisia este convinsă că investițiile în educație și cercetare vor asigura creștere economică și productivitate pe termen lung.
Date fiind provocările deschise de economia globalizată a cunoașterii, asigurarea de resurse corespunzătoare pentru educație și formare și susținerea tinerilor, atât din zone urbane cât și rurale, care sunt afectați mult mai puternic de șomaj, este esențială pentru refacerea economică durabilă a Europei.
Comisia îl invită pe distinsul membru să consulte recent adoptata inițiativă emblematică „Tineretul în mișcare” COM (2010) 477 din 15 septembrie 2010. , parte a strategiei Europa 2020 și atrage atenția asupra obiectivului de acordare a priorității pentru sprijinirea politicilor de educație, formare și ocupare a locurilor de muncă pentru tineret.
De exemplu, Comisia va sprijini statele membre în elaborarea de politici eficace și eficiente împotriva părăsirii timpurii a școlii prin propunerea unei recomandări a Consiliului, la începutul anului 2011.
Comisia, împreună cu statele membre și partenerii sociali, va relansa, la finalul lui 2010, cooperarea în domeniul educației și formării profesionale și va propune măsuri la nivel național și european pentru sporirea atractivității, ofertei și calității de educație și formare profesională (EFP), ca o contribuție importantă la capacitatea de inserție profesională a tinerilor și la reducerea părăsirii timpurii a școlii.
Pentru a susține strategia Europa 2020, potențialul instrumentelor financiare ale UE și al regulamentelor în domeniile ocupării forței de muncă, educației și formării trebuie să fie pe deplin exploatat în statele membre: aceasta înseamnă în primul rând Fondul social european (FSE), dar și Fondul european de dezvoltare regională (FEDER), Fondul pentru dezvoltare rurală (FEADR), Programul de învățare de-a lungul vieții și Progress.
În perioada 2007-2013, statele membre vor investi 12,5 miliarde EUR din FSE pentru măsuri destinate creșterii participării la educație și formare, inclusiv acțiuni de reducere a părăsirii timpurii a școlii, și încă 8,5 miliarde EUR pentru elaborarea, introducerea și punerea în aplicare a reformelor în sistemele de educație și formare.
În plus, pe parcursul aceleiași perioade, se vor cheltui 7,3 miliarde EUR din FEDER pentru infrastructură educațională în toate statele membre.
În ceea ce privește viitorul politicii de coeziune, în conformitate cu propunerile prezentate în Revizuirea bugetului COM(2010) 700, 19.10.2010. și în Cel de-al cincilea raport privind politica de coeziune COM(2010) 642, 9.11.2010. , reformele structurale și în domeniul educației vor rămâne o prioritate cheie a politicii de coeziune, mai ales în ceea ce privește Fondul social european.
Comisia va prezenta, în 2011, propuneri privind rolul fondurilor structurale în susținerea investițiilor în educație și formare.
