Avanpremieră 12-15 februarie 2007, Strasbourg
2007-02-07 - 20:47
Discursul inaugural al Preşedintelui Parlamentului European Preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Poettering, va prezenta, marţi, la Strasbourg, programul mandatului său, în cadrul discursului inaugural în faţa deputaţilor europeni.
Comisia pentru Mediu pentru o politică eficientă a deşeurilor Comisia pentru Mediu si-a acordat, recent, sprijinul pentru o politică eficientă de sortare şi tratare a deşeurilor, în funcţie de incidenţa lor ecologică, în cadrul unui vot asupra proiectului de directivă privind strategia managementului deşeurilor, propus de Comisia Europeană.
Deputaţii europeni au solicitat o distincţie clară între deşeuri şi sub-produsele care mai pot fi exploatate.
Vot asupra unei rezoluţii privind schimbările climatice După dezbaterea de la 31 ianuarie de la Bruxelles privind schimbările climatice, deputaţii europeni vor supune la vot o rezoluţie pe această temă.
Proiectul de rezoluţie accentuează necesitatea unor acţiuni urgente la nivel global, în vederea combaterii schimbărilor climatice, şi importanţa unei conduceri politice a acţiunilor avute în vedere.
CIA: Comisia temporară a Parlamentului aşteaptă investigaţiile Consiliului Peste o mie de zboruri operate de CIA au utilizat spaţiul aerian european în perioada 2001- 2005, iar "în incinta bazelor militare americane din Europa este posibil să fi existat centre secrete de deţinere", menţionează Comisia Temporară pentru activităţile CIA în Europa (TDIP), în raportul său final.
Parlamentul va discuta despre apropiatul Consiliu European Deputaţii europeni vor discuta, săptămâna viitoare, în cadrul şedinţei în plen de la Strasbourg, agenda de lucru a Consiliului European prevăzut să se desfăşoare la Bruxelles la 8-9 martie 2007, sub preşedinţia germană a Uniunii.
Reforma organizării comune a pieţei vinului Pentru ieşirea din criză a sectorului viticol al Uniunii Europene este necesară o reformă progresivă şi prudentă, menţionează raportul Katerinei Batzeli (PSE, EL), care va fi supus la vot în plen.
Deputaţii consideră neadecvate măsurile radicale avute în vedere de Comisie şi propun măsuri noi de control al producţiei de vin şi de îmbunătăţire a calităţii acesteia.
Către o politică europeană în domeniul spectrului de frecvenţe radio Frecvenţe utilizabile fără licenţă, drepturi la negociere şi standarde privind neutralitatea tehnologică şi a serviciului - constituie principalele elemente pentru o viitoare politică europeană în domeniul spectrului de frecvenţe radio.
Republica Moldova : Ajutoare speciale, cu condiţii Comisia pentru comerţ internaţional sprijină planurile de acordare a 45 milioane euro, ca asistenţă macrofinanciară pentru Republica Moldova - una dintre cele mai sărace state din Europa, care, începând cu 1 ianuarie 2007 (de la aderarea României), are frontieră comună cu Uniunea Europeană.
Cu toate acestea, deputaţii europeni au stabilit câteva condiţii pentru acordarea asistenţei financiare.
Restricţii europene privind lichidele pe care pasagerii le pot aduce în aeronave Deputaţii din partea grupurilor politice PSE, ALDE, GUE/NGL şi Verzi /ALE vor adresa Comisiei Europene câteva întrebări orale cu privire la restricţiile europene privind lichidele pe care pasagerii le pot aduce în aeronave.
În cursul şedinţei în plen din martie, este posibil ca deputaţii europeni să supună la vot o rezoluţie pe această temă.
Apel la acţiune pentru atenuarea impactului economic al creşterii preţurilor la energie
Uniunea Europeană ar trebui să ia măsuri pentru a preveni creşterea preţurilor la energie, care afectează economia, menţionează un raport al Comisiei pentru Afaceri Economice şi Monetare, ce va fi dezbătut în plen.
Dacă nu vor fi luate măsuri, dependenţa Europei de importurile de energie va creşte de la 50% (în zilele noastre) până la 71% în 2030.
Comisia cere investiţii masive în infrastructura energetică şi noi măsuri de îmbunătăţire a eficienţei energetice.
D ublarea eforturilor pentru combaterea pescuitului ilegal Comisia pentru Pescuit (PECH) va prezenta plenului un raport privind aplicarea planului European de acţiune împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat şi nereglementat.
Raportul recomandă o Cartă Verde a unei noi politici maritime, o listă neagră a navelor care practică pescuitul ilegal şi o pază de coastă Europeană.
Orice modificare pe Agenda de lucru a sesiunii în plen va fi anunţată în Conferinţă de presă vineri, 9 februarie, ora: 11.00, la Bruxelles (PHS 0) 20070130BRI02590
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
Instituţii
Discursul inaugural al Preşedintelui Parlamentului European
2007-02-07 - 20:47
Preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Poettering, va prezenta, marţi, la Strasbourg, programul mandatului său, în cadrul discursului inaugural în faţa deputaţilor europeni.
La prezentarea programului lui Poettering vor participa cancelarul german, Angela Merkel, din partea preşedinţiei actuale a Uniunii şi preşedintele Comisiei Europene, Jose Manuel Barroso.
Hans-Gert Poettering (DE), fostul lider al grupului PPE-DE, a fost ales preşedinte al Parlamentului European la 16 ianuarie 2007.
El va asigura preşedinţia Parlamentului pe durata celei de-a doua jumătăţi a legislaturii, până la alegerile europene din 2009.
10 AM, 13 februarie 2007 Pagina web a preşedinţiei Parlamentului European
RO
1
LINK
/president/defaulten.htm
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
Mediu
Comisia pentru Mediu pentru o politică eficientă a deşeurilor
2007-02-07 - 20:47
Comisia pentru Mediu si-a acordat, recent, sprijinul pentru o politică eficientă de sortare şi tratare a deşeurilor, în funcţie de incidenţa lor ecologică, în cadrul unui vot asupra proiectului de directivă privind strategia managementului deşeurilor, propus de Comisia Europeană.
Deputaţii europeni au solicitat o distincţie clară între deşeuri şi sub-produsele care mai pot fi exploatate.
O gestionare eficientă a deşeurilor constituie aspectul-cheie al oricărei politici de mediu.
Uniunea Europeană produce anual peste 500 kilograme de deşeuri pe cap de locuitor şi, în pofida tehnicilor de reciclare, cantitatea creşte din ce în ce mai mult.
În momentul de faţă există peste 20 directive şi regulamente europene pentru gestionarea deşeurilor.
În decembrie 2005, Comisia Europeană a propus, însă, o formă revizuită a directivei din 1975 pentru reciclarea deşeurilor, cu noi reguli de tratare a acestora şi cu solicitări exprese adresate Statelor Membre pentru stabilirea unor programe naţionale de reducere a producţiei de deşeuri.
Deputaţii din Comisia de Mediu au prezentat un set de propuneri pe marginea proiectului Comisiei şi au subliniat, totodată, importanţa prevenirii apariţiei deşeurilor .
Caroline Jackson (PPE-DE,UK), raportor: "Este pentru prima dată când Uniunea Europeană propune obiective de stabilizare a producţiei de deşeuri; vrem ca până în 2012 să stabilizăm această producţie la nivelul celei din 2008".
Cinci categorii de deşeuri
Comisia pentru Mediu doreşte ca noua directivă să menţină cele cinci categorii de deşeuri, în ordine descrescătoare a priorităţii, în funcţie de impactul lor ecologic: 1. prevenire; 2. reutilizare; 3. reciclare; 4. alte operaţiuni de valorizare; 5. eliminare.
Comisia precizează, însă, că Statele membre vor putea să nu respecte în totalitate această ierarhie, "dacă, în baza unor evaluări şi analize cost-beneficiu vor avea alternative mai bune de tratare".
O mai bună distincţie între deşeuri şi sub-produsele care mai pot fi exploatate
Deputaţii solicită o distincţie clară între deşeuri şi sub-produsele care mai pot fi exploatate industrial, cum ar fi sticla sau metalul.
Ei ar dori ca la doi ani după intrarea în vigoare a directivei, Executivul să propună criterii pentru deşeurile ce pot fi utilizate ca produse, materiale sau substanţe secundare.
La cinci ani după intrarea în vigoare, directiva ar trebui să precizeze, totodată, ce prevederi se aplică agregatelor, hârtiei, sticlei, metalului, cauciucurilor utilizate şi hainelor de mâna a doua.
Îndatoririle Statelor Membre
Comisia pentru Mediu doreşte să simplifice cerinţele pentru programele naţionale de gestionare a deşeurilor, să reducă birocraţia şi să asigure o compatibilitate mai mare cu principiul de subsidiaritate.
Autorităţile naţionale trebuie să asigure colectarea, transportul, stocarea şi tratarea deşeurilor periculoase în condiţii de protecţie optimă a sănătăţii oamenilor, a mediului, a apei, aerului, solului şi florei.
Uleiurile minerale trebuie colectate separat, iar instalaţiile de tratare trebuie să deţină permis.
Strategie tematică
Strategia tematică pentru deşeuri constituie una din cele şapte strategii tematice solicitate în cadrul celui de-al şaselea Program de Acţiune pentru Mediu.
Această strategie vizează să promoveze prevenirea apariţiei deşeurilor, intensificarea operaţiunilor de reciclare, modernizarea şi simplificarea legislaţiei în materie, îmbunătăţirea aplicării sale şi o piaţă eficientă de produse/instalaţii de reciclare.
Strategia solicită Statelor Membre să dezvolte la nivel naţional programe de prevenire.
Deputaţii europeni solicită:
revizuirea directivei de incinerare a deşeurilor;
măsuri concrete de prevenire;
măsuri concrete de reutilizare şi reparaţii.
Planurile de gestionare a deşeurilor trebuie să cuprindă cel puţin următoarele elemente:
tipul, cantitatea şi originea deşeurilor produse, precum şi posibilitatea de a trata deşeurile provenite din exteriorul teritoriului naţional;
sistemele de colectare şi metodele de tratare;
orice măsuri speciale pentru fluxurile deşeurilor, inclusiv cele abordate de legislaţia comunitară specifică;
identificarea şi evaluarea instalaţiilor de eliminare şi a celor principale de recuperare existente, precum şi a locaţiilor contaminate tradiţionale de eliminare a deşeurilor şi măsuri pentru reabilitarea acestora;
informaţii suficiente pentru identificarea locaţiilor, pentru a permite autorităţilor competente din Statele Membre să decidă acordarea sau nu a autorizaţiei pentru eliminări viitoare sau pentru instalaţii majore de recuperare.
Responsabilitatea producătorilor
Comisia de Mediu doreşte ca producătorii sau importatorii să fie consideraţi răspunzători pentru deşeurile generate în urma introducerii produselor lor pe piaţă.
Acest lucru se poate realiza prin următoarele metode:
introducerea unor obligaţii de retragere a produselor de pe piaţă pentru producători/importatori;
introducerea obligaţiei de a furniza informaţii accesibile publicului privind caracterul reciclabil al produselor;
obligarea producătorilor de a utiliza materii şi concepte de producţie care să contribuie la prevenirea sau reducerea producerii de deşuri, precum şi la diminuarea efectelor nocive ale acestora;
crearea de reţele de reutilizare şi reparaţie;
crearea de reţele de colectare separată, de retragere de pe piaţă şi de eliminare responsabilă a produselor scoase din uz.
Poluatorul plăteşte
Costul gestionării deşeurilor trebuie să fie suportat de deţinătorul de deşeuri colectate sau gestionate de către un colector sau de către o întreprindere, şi/sau deţinătorii anteriori şi/sau producătorul produsului din care derivă deşeul respectiv.
Raportare
La intervale de patru ani, Statele Membre informează Comisia cu privire la aplicarea acestei directive, sub forma unui raport sectorial.
A6-0466/2006 Propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind deşeurile Raportor: Caroline Jackson
Procedura: codecizie, prima lectură
Dezbatere comună: 12 februarie 2007 Catalogul european al deşeurilor Ghidul cetăţeanului pentru rezolvarea problemelor de protecţie a mediului
RO
2
LINK
http://www.eso.org/safety/Archive/European_Waste_Catalogue_April_2002.pdf
RO
3
LINK
http://www.ghid-mediu.ngo.ro/H155din1999.htm
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0466 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
Mediu
Vot asupra unei rezoluţii privind schimbările climatice
2007-02-07 - 20:47
După dezbaterea de la 31 ianuarie de la Bruxelles privind schimbările climatice, deputaţii europeni vor supune la vot o rezoluţie pe această temă.
Proiectul de rezoluţie accentuează necesitatea unor acţiuni urgente la nivel global, în vederea combaterii schimbărilor climatice, şi importanţa unei conduceri politice a acţiunilor avute în vedere.
Proiectul de rezoluţie salută faptul că atât Comisia Europeană cât şi preşedinţia Uniunii au plasat problema schimbărilor climatice pe lista cu priorităţi a agendei lor politice.
Vot: 14 februarie 2007 Dezbatere în cadrul plenarei de la Bruxelles, 31 ianuarie 2007
-//EP//TEXT CRE 20070131 TOC NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
Justiţie şi afaceri interne
CIA: Comisia temporară a Parlamentului aşteaptă investigaţiile Consiliului
2007-02-07 - 20:47
Peste o mie de zboruri operate de CIA au utilizat spaţiul aerian european în perioada 2001- 2005, iar "în incinta bazelor militare americane din Europa este posibil să fi existat centre secrete de deţinere", menţionează Comisia Temporară pentru activităţile CIA în Europa (TDIP), în raportul său final.
Raportul - care deplânge pasivitatea unor State Membre faţă de operaţiunile ilegale ale CIA, precum şi lipsa de cooperare din partea Consiliului Uniunii Europene - va fi supus la vot în plen la 14 februarie, la Strasbourg.
Potrivit Comisiei Temporare care investighează presupusa folosire a unor ţări europene de către CIA pentru transportarea şi deţinerea ilegală de prizonieri (TDIP), unele state Europene au "închis ochii" la câteva zboruri operate de CIA care, "în unele ocazii, au fost utilizate pentru transportarea şi deţinerea ilegală de prizonieri".
În unele cazuri, menţionează TDIP, "în incinta unor baze militare americane din unele State Membre ar fi putut fi plasate locaţii temporare secrete", iar Statele Europene gazdă ar fi putut da dovadă de o lipsă de control asupra acestor baze.
"Locaţii secrete de detenţie" pot include, potrivit TDIP, diverse locuri în care cineva este reţinut, cum ar fi "camere de hotel" (aşa cum a fost cazul lui Khaled El-Masri, la Skoplie).
TDIP "aşteaptă din partea Consiliului să înceapă fără întârziere audieri şi investigaţii independente şi, "acolo unde este necesar, să impună sancţiuni".
Zborurile CIA
“Cel puţin 1245 zboruri operate de CIA au pătruns în spaţiul aerian european în perioada 2001-2005", deşi, spun deputaţii europeni, "nu toate acestea au fost utilizate pentru reţinerea" de prizonieri.
TDIP menţionează 21 cazuri bine-documentate de reţineri de prizonieri, transferaţi printr-o ţară Europeană sau care erau rezidenţi într-un Stat European la momentul reţinerii lor.
TDIP califică aceste acte ca "un instrument ilegal utilizat de SUA în lupta împotriva terorismului" şi condamnă "acceptarea şi ascunderea acestor practici, în câteva ocazii, de către serviciile secrete şi autorităţile guvernamentale ale unor state Europene".
De aceea TDIP cere Consiliului şi Statelor Membre să solicite administraţiei americane oprirea acestor practici.
Utilizarea torturii
Raportul notează că "în cele mai multe cazuri, reţinerea persoanelor a implicat acte de tortură în timpul interogărilor", aşa cum a fost confirmat şi de victime sau de avocaţii lor, în timpul mărturiilor în faţa delegaţiei TDIP.
Potrivit mărturiei fostului ambasador britanic în Uzbekistan, Craig Murray, informaţiile obţinute prin tortură de serviciile secrete ale terţelor ţări şi furnizate serviciilor britanice de informaţii au constituit o practică cunoscută şi tolerată de guvernul britanic.
Având în vedere dovezile de care dispun, membrii TDIP estimează că "există posibilitatea ca unele ţări Europene să fi primit informaţii obţinute prin acte de tortură".
Reticenţe în ce priveşte cooperarea
Deputaţii europeni au deplâns "lipsa de cooperare a multor State Membre şi a Consiliului Uniunii cu Comisia Temporară" şi au explicat că "lipsa serioasă de răspunsuri concrete la întrebările victimelor, ale organizaţiilor neguvernamentale, ale presei şi parlamentarilor europeni n-a făcut decât să confirme validitatea acuzaţiilor".
Guvernele naţionale criticate în mod special pentru refuzul de a coopera în cadrul investigaţiilor Parlamentului au fost cele din Austria, Italia, Polonia, Portugalia şi Marea Britanie.
Raportul menţionează totodată dovezi ale investigaţiilor privind reţinerea ilegală de prizonieri sau zboruri ale CIA în care au fost implicate Germania, Suedia, Spania, Irlanda, Grecia, Cipru, Danemarca, Turcia, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (FYROM), Bosnia şi România.
Unele dintre criticile la adresa guvernelor Europene , menţionate în raport:
- unele oficialităţi din cadrul serviciilor militare italiene de securitate (SISMI) au jucat un "rol activ" în răpirea în 2003 a clerului Abu Omar la Milano; Generalul Nicolò Pollari, fost Director al SISMI, "a ascuns adevărul" când a spus "că agenţii italieni n-au fost implicaţi în nici un caz de răpire de către CIA"; guvernul italian se pare însă că a ştiut destul de bine despre răpirea lui Abu Omar - estimează raportul TDIP;
guvernul german n-a acceptat oferta americană din 2002 de a-l elibera pe Murat Kurnaz din baza Guantanamo; Kurnaz a fost interogat de două ori de oficialităţile germane la Guantanamo;
autorităţile germane "au ştiut de răpirea ilegală a lui Khaled El-Masri" în FYROM;
guvernul polonez nu a reuşit să coopereze cu TDIP, "(...) a primit delegaţia sa la un nivel neadecvat", iar atitudinea sa faţă de comisia temporară a Parlamentului a fost, în mare, de "respingere";
autorităţile FYROM n-au realizat "o investigaţie completă" în cazul Khaled El-Masri;
autorităţile române s-au arătat oarecum "refractare" în ce priveşţe o investigare completă "a existenţei unor centre secrete de detenţie pe teritoriul lor";
comunitatea internaţională a închis ochii când deciziile Curţii Supreme din Bosnia şi Herţegovina - prin care s-a ordonat eliberarea a şase algerieni ţinuţi în custodie - nu au fost respectate; ca urmare, cei şase au fost transferaţi la Guantanamo.
Deputaţii din cadrul TDIP s-au plâns de "omisiile" în declaraţiile lui Javier Solana, Înaltul Reprezentant al Uniunii Europene pentru Politică Externă şi de Securitate Comună (PESC) privind discuţiile pe care le-a avut în Consiliu cu reprezentanţii americani, pe tema contracarării terorismului.
Solana, au spus ei, "n-a furnizat informaţii în plus faţă de cele în deţinute de comisia temporară".
TDIP a menţionat acelaşi lucru şi despre coordonatorul european pentru contracararea terorismului, Gijs de Vries care "n-a reuşit să dea răspunsuri mulţumitoare".
TDIP a solicitat consolidarea prerogativelor şi a competenţelor coordonatorului european al acţiunilor de contracarare a terorismului, şi monitorizarea activităţii sale de către Parlamentul European.
România
TDIP a salutat excelenta ospitalitate şi bună cooperare din partea autorităţilor române, însă a notat o oarecare reticenţă în ce priveşte o investigaţie completă pentru a determina dacă pe teritoriul român au existat sau nu centre ilegale de detenţie.
TDIP a regretat faptul că raportul prezentat de Comisia română de anchetă a fost secret, cu excepţia concluziilor în care a fost negată categoric posibilitatea existenţei unor locaţii secrete de detenţie pe teritoriul român; delegaţia TDIP a regretat, totodată, faptul că membrii Comisiei române de anchetă n-au avut mărturii din partea ziariştilor, a reprezentanţilor organizaţiilor neguvernamentale sau a personalului din aeroporturi şi că, în pofida angajamentului faţă de TDIP, încă nu a furnizat un raport în această privinţă.
Concluziile Comisiei române de anchetă, estimează TDIP, par premature şi superficiale, însă TDIP ia notă de intenţia exprimată de preşedintele Comisiei de anchetă de a considera aceste concluzii provizorii.
TDIP regretă lipsa de control asupra cazului 6 decembrie 2004, când o aeronavă cu numărul de înregistrare N478GS a suferit un accident la aterizarea la Bucureşti; comisia temporară aminteşte că această aeronavă a decolat de la Baza Bagram din Afganistan şi că cei şapte pasageri ai săi au dispărut în urma accidentului; membrii delegaţiei au apreciat, însă, buna cooperare din partea autorităţilor române când a fost vorba de înmânarea raportului privind accidentul respectiv.
TDIP este profund îngrijorat pentru faptul că autorităţile române n-au iniţiat o investigaţie oficială, aşa cum ar fi procedat orice stat democratic, în cazul unui pasager al zborului N478GS, asupra căruia a fost găsită o armă.
Comisia temporară îşi exprimă îngrijorarea cu privire la cele 21 opriri, pe aeroporturile române, ale unor aeronave operate de CIA, opriri care, în multe cazuri, au fost legate de transferurile de persoane reţinute ilegal (două dintre ele fiind destinate pentru Guantanamo); comisia CIA încurajează puternic autorităţile române să continue investigarea zborurilor în cauză.
TDIP îşi exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că autorităţile române ar fi putut da dovadă de o lipsă de control în ce priveşte activităţile americane la baza militară de lângă aeroportul Kogălniceanu.
În baza mărturiilor obţinute din partea autorităţilor române, comisia temporară CIA nu exclude ca pe teritoriul român să fi operat clandestin servicii secrete americane; nu s-a obţinut nici o dovadă clară care să contrazică acuzaţiile privind existenţa unui centru secret de detenţie pe teritoriul român.
Recomandări politice
Raportul încurajează guvernele şi/sau parlamentele naţionale să lanseze (sau să continue) investigaţiile independente.
TDIP va instrui, totodată, Comisia pentru Libertăţi Civile (LIBE) să urmărească procedurile TDIP, să monitorizeze procesul şi, dacă este necesar, să recomande sancţiuni împotriva Statelor Membre care încalcă drepturile fundamentale stabilite la nivel european.
Raportul recomandă statelor Europene să deţină "legi naţionale specifice care să monitorizeze activităţile" serviciilor secrete ale ţărilor terţe pe teritoriile lor naţionale; mai mult, textul sugerează ca licenţele pentru zborurile militare şi/ poliţieneşti să fie garantate "doar dacă există garanţii că drepturile omului vor fi respectate".
Nu în ultimul rând, raportul cere închiderea bazei de la Guantanamo şi solicită ţărilor Europene să pledeze pentru eliberarea imediată a cetăţenilor şi a rezidenţilor lor, deţinuţi ilegal de autorităţile americane.
A6-0020/2007 Raport privind presupusa folosire a unor ţări europene de către CIA pentru transportarea şi deţinerea ilegală de prizonieri Raportor: Giovanni Claudio Fava
Procedura: iniţiativă
Dezbatere: 13 februarie 2007
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0020 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
Consiliul European
Parlamentul va discuta despre apropiatul Consiliu European
2007-02-07 - 20:47
Deputaţii europeni vor discuta, săptămâna viitoare, în cadrul şedinţei în plen de la Strasbourg, agenda de lucru a Consiliului European prevăzut să se desfăşoare la Bruxelles la 8-9 martie 2007, sub preşedinţia germană a Uniunii.
Strategia de la Lisabona, o mai bună legiferare, schimbările climatice şi o politică integrată de energie constituie unele din principalele subiecte care vor fi dezbătute.
Dezbatere prioritară: 9AM, 14 februarie 2007
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
Agricultură
Reforma organizării comune a pieţei vinului
2007-02-07 - 20:47
Pentru ieşirea din criză a sectorului viticol al Uniunii Europene este necesară o reformă progresivă şi prudentă, menţionează raportul Katerinei Batzeli (PSE, EL), care va fi supus la vot în plen.
Deputaţii consideră neadecvate măsurile radicale avute în vedere de Comisie şi propun măsuri noi de control al producţiei de vin şi de îmbunătăţire a calităţii acesteia.
În Europa, consumul de vin continuă să scadă, în special în ţările care sunt în mod tradiţional consumatoare, ceea ce reprezintă una dintre cauzele excedentelor structurale de vin.
În ultimii ani, exporturile de vin au stagnat, în timp ce importurile au crescut în mod vizibil, prin urmare, în sectorul viticol european, creşterea competitivităţii este absolut necesară.
Raportul Katerinei Batzeli (PSE, EL), aprobat de Comisia pentru agricultură a Parlamentului (AGRI) la 25 ianuarie, acuză Comisia Europeană că are în vedere o restructurare a viticulturii europene care va duce la o monopolizare a producţiei de către câteva mari exploataţii vitivinicole şi la o uniformizare a vinurilor produse, fapt care va avea drept consecinţă punerea în pericol a diversităţii vinurilor europene şi a bogăţiei economice, sociale şi culturale a numeroase regiuni europene.
AGRI consideră că reforma sectorului vitivinicol european ar trebui să aibă drept obiectiv principal consolidarea dinamismului şi competitivităţii acestui sector, fără ca aceasta să însemne pierderea unor părţi ale pieţei în favoarea pieţelor internaţionale, ţinând cont de interesele producătorilor şi ale consumatorilor de vin, de respectarea tradiţiei viticole europene, precum şi de calitatea şi autenticitatea vinurilor europene.
Reformă în două etape
În opinia deputaţilor din cadrul Comisiei pentru Agricultură, o reformă a pieţei vinului ar trebui să aibă loc în două etape (2008/2011 şi 2012/2015) şi să urmărească:
a) simplificarea şi armonizarea măsurilor legislative, fondate pe recunoaşterea specificităţii sectorului;
b) consolidarea şi ameliorarea competitivităţii sectorului vitivinicol european, într‑un context internaţional din ce în ce mai concurenţial;
c) abordarea teritorială şi luarea în considerare a ansamblului resurselor naturale, prin supunerea viticultorilor la reguli de condiţionalitate şi la practici de cultură corecte, ce implică instaurarea unor măsuri de stimulare care să‑i ajute să se orienteze spre o mai bună stăpânire calitativă şi cantitativă a producţiei şi spre protejarea mediului, având ca obiectiv pe termen lung menţinerea unei venit decent pentru viticultori şi îmbunătăţirea calităţii produsului;
d) campanii specifice de promovare în vederea recuceririi de pieţe şi a deschiderii de noi pieţe în Uniunea Europeană şi în afara acesteia, precum şi campanii de informare care urmăresc promovarea unui consum de vin responsabil şi moderat printre consumatorii europeni.
AGRI consideră, totodată, că reforma trebuie să ţină cont de:
a) extinderea Uniunii Europene prin aderarea Bulgariei şi României, două ţări a căror producţie de vin este importantă şi care vor trebui să se adapteze atât la noile măsuri de piaţă şi de intervenţie, cât şi la controlul şi urmărirea noului regim;
b) contextul internaţional din ce în ce mai competitiv, atât la nivelul producţiei, cât şi la cel al consumului;
c) perspectivele Politicii Agricole Comune (PAC) şi în special viitoarea sa finanţare, pe marginea căreia discuţiile vor începe în 2009.
Pentru îndeplinirea obiectivelor, reforma trebuie pusă în aplicare progresiv , estimează Comisia pentru Agricultură.
În prima etapă (2008-2011), obiectivul va trebui să fie reechilibrarea, raţionalizarea şi transparentizarea pieţei, precum şi ajutorul acordat producătorilor şi regiunilor viticole.
Controlul producţiei în ceea ce priveşte calitatea, respectarea mediului şi reechilibrarea pieţei
Deputaţii din cadrul AGRI consideră absolut necesar ca viticultorii să fie obligaţi să se conformeze unor practici de cultură şi unor norme privind mediul, în materie de produse fitosanitare şi de alte produse, pentru a contribui la protejarea mediului, la controlarea producţiei primare, la limitarea potenţialului productiv, la contracararea excedentelor şi la îmbunătăţirea calităţii vinurilor, ceea ce va permite reducerea cantităţilor de distilat.
Ei încurajează, totodată, utilizarea, ca înlocuitori, a alcoolului şi a produselor vinicole secundare, prin intermediul politicilor bioenergiei, care pot contribui eficient la limitarea surplusurilor de producţie.
Distilarea - Mecanism de gestionare a crizelor şi de reechilibrare a pieţei, de protejare a mediului şi de îmbunătăţire a calităţii
Pe parcursul primei etape este necesară transformarea celor patru tipuri de distilare actuale în numai două tipuri:
a) o distilare obligatorie , care va funcţiona ca plasă de siguranţă şi care va permite raţionalizarea progresivă a pieţei, contribuind în acelaşi timp la îndeplinirea obiectivelor legate de mediu şi de calitate;
b) o distilare voluntară a alcoolului din vin, care să permită adaptarea sectorului alcoolului din vin utilizat în scopul încorporării în anumite produse pe bază de vin (vin licoros, brandy) sau al ajustării tăriilor.
Interzicerea noilor plantaţii - Liberalizarea progresivă a noilor plantaţii
Comisia pentru Agricultură consideră că reatribuirea progresivă a drepturilor de plantare trebuie realizată în mod prudent şi transparent , ceea ce ar permite evitarea unei dezvoltări haotice a potenţialului viticol al Uniunii , cu efecte negative pe piaţă.
Deputaţii consideră că Statele Membre trebuie să prezinte programe care să includă nivelul de plantare vizat, bilanţul evoluţiei acordării de drepturi, soiurile specifice fiecărei regiuni şi calendarul de punere în aplicare.
Ei subliniază, totodată, că noile drepturi de plantare vor trebui acordate în principal tinerilor agricultori, producătorilor de vinuri de calitate şi exploataţiilor care au fost integrate în programele de îmbunătăţire a calităţii şi de comercializare şi care vor trebui incluse în cadastrul viticol modificat.
Fiecare Stat Membru, în colaborare cu regiunile, organismele sectoriale şi grupările de producători, va trebui să evalueze programul de desţelenire şi evoluţia acestuia, înaintea acordării de noi drepturi de plantare.
Cadastrul viticol - Instrument eficient de control şi gestiune
Deputaţii europeni din cadrul AGRI recomandă Statelor Membre să ţină la zi un cadastru viticol care să indice soiurile plantate şi numărul de viţe de vie din fiecare unitate.
Etichetarea şi promovarea vinului european
AGRI consideră că Uniunea Europeană trebuie să aibă ca obiective stabilizarea, identificarea şi protecţia vinurilor cu o provenienţă geografică recunoscută la nivel mondial.
Identificarea acestor vinuri va fi facilitată prin simplificarea etichetării.
Comisia pentru Agricultură subliniază că practicile oenologice care nu sunt autorizate în Uniunea Europeană trebuie să fie clar menţionate pe etichetele care însoţesc băuturile importate şi care fac apel la imaginea vinului.
Deputaţii din cadrul AGRI recomandă armonizarea reglementărilor Statelor Membre în ce priveşte limba utilizată pentru etichetare, pentru a nu obliga operatorii să traducă anumite informaţii în alte limbi, atunci când termenul utilizat în ţara de destinaţie este similar şi pentru a nu exista riscul de a induce în eroare consumatorii.
Informarea asupra şi promovarea unui consum de vin moderat şi responsabil
Deputaţii europeni consideră că este absolut necesară promovarea şi finanţarea informării consumatorilor cu privire la proprietăţile calitative ale vinului produs în Europa, în conformitate cu practicile oenologice tradiţionale controlate, pentru a proteja produsele europene împotriva produselor de import de o calitate îndoielnică şi pentru a le promova pe piaţa internă şi internaţională.
Producţia europeană de vin - statistici
Uniunea Europeană se situează pe primul loc ca producător, consumator şi exportator de vinuri la nivel mondial.
Uniunea Europeană este principalul consumator mondial de vinuri (60%), primul importator (12 milioane hectolitri în 2005) şi primul exportator (13 milioane hectolitri în 2005).
Viticultura europeană rămâne un sector important al exporturilor, reprezentând 60% din producţia mondială.
Franţa este principalul producător de vin al Uniunii, cu o medie de 55 milioane hectolitri pe an.
Ea este urmată de Italia (51 milioane hectolitri) şi Spania (43 milioane hectolitri).
Importurile europene provenite de la alţi patru producători mondiali principali au crescut spectaculos în ultimii zece ani: Africa de Sud (+770%), Australia (+500%), Chile (+270%) şi Statele Unite (+160%).
Viticultura europeană reprezintă peste 1,6 milioane de exploatări, care acoperă 3,4 milioane de hectare, şi oferă 5,4% din valoarea producţiei agricole a Uniunii, în timp ce nu absoarbe decât 2,5% din cheltuielile Fondului European de Garantare Agricolă (FEGA).
A6-0016/2007 Raport privind reforma organizării comune a pieţei vitivinicole Raportor: Katerina Batzeli
Procedura: iniţiativă
Dezbatere: 13 februarie 2007
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0016 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
Industrie
Către o politică europeană în domeniul spectrului de frecvenţe radio
2007-02-07 - 20:47
Frecvenţe utilizabile fără licenţă, drepturi la negociere şi standarde privind neutralitatea tehnologică şi a serviciului - constituie principalele elemente pentru o viitoare politică europeană în domeniul spectrului de frecvenţe radio.
Într-un raport al Fionei Hall (ALDE, UK), adoptat în unanimitate, Comisia pentru Industrie, Cercetare şi Energie din cadrul Parlamentului salută propunerea Comisiei Europene de a adopta modele diferenţiate de gestionare a spectrului de frecvenţe, inclusiv modelul nelicenţiat, care oferă mai multă flexibilitate, permiţând accesul liber în anumite limite tehnice.
Deputaţii europeni consideră că realizarea combinaţiei corecte între diferitele tipuri de modele de licenţiere va fi importantă pentru îndeplinirea obiectivelor politicii Uniunii Europene.
În ce priveşte gestionarea spectrului de frecvenţe, Comisia pentru Industrie subliniază principiile generale de neutralitate tehnologică şi de neutralitate a serviciului, necesare pentru promovarea concurenţei şi a inovaţiei, în contextul Strategiei de la Lisabona.
Membrii comisiei subliniază faptul că spectrul de frecvenţe ar trebui gestionat într-un mod flexibil şi transparent, care să faciliteze diversitatea culturală şi lingvistică, libertatea de expresie şi pluralismul mijloacelor de informare şi care să ţină seama de nevoile tehnice, sociale, culturale şi politice ale tuturor Statelor Membre.
În Uniunea Europeană, regimurile de alocare a frecvenţelor către părţile interesate diferă de la un Stat Membru la altul, iar această diferenţă poate provoca întârzieri şi costuri suplimentare.
În consecinţă, deputaţii europeni sunt de părere că Uniunea va avea nevoie de orientări eficiente şi adaptabile pentru mecanismele decizionale şi că, în plus, va fi nevoie de un registru european în momentul în care baza de date EFIS va fi finalizată, extinsă şi accesibilă.
Deputaţii europeni consideră că introducerea unei abordări a spectrului de frecvenţe din perspectiva pieţei va fi pe deplin eficientă dacă se va baza pe un acord reciproc susţinut de organele de reglementare, de operatori şi de alţi actori.
Ei atrag atenţia asupra activităţii grupului european de reglementare (ERG) şi a grupului privind politica din domeniul spectrului de frecvenţe radio (RSPG).
Comisia pentru Industrie consideră că Uniunea Europeană "trebuie să adopte, faţă de spectrul de frecvenţe, o abordare durabilă, care să promoveze concurenţa şi dezvoltarea tehnologiilor inovatoare, să stopeze acumularea de drepturi asupra frecvenţelor şi de monopoluri şi să aducă beneficii consumatorilor".
Această abordare, estimează deputaţii europeni, "trebuie să ţină cont de schimbările tehnologice şi de cerinţele actorilor de pe piaţă şi ale cetăţenilor".
A6-0467/2006 Raport către o politică europeană în domeniul spectrului de frecvenţe radio Raportor: Fiona Hall
Procedura: iniţiativă
Dezbatere: 14 februarie 2007
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0467 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
Comerţ exterior/internaţional
Republica Moldova: Ajutoare speciale, cu condiţii
2007-02-07 - 20:47
Comisia pentru comerţ internaţional sprijină planurile de acordare a 45 milioane euro, ca asistenţă macrofinanciară pentru Republica Moldova - una dintre cele mai sărace state din Europa, care, începând cu 1 ianuarie 2007 (de la aderarea României), are frontieră comună cu Uniunea Europeană.
Cu toate acestea, deputaţii europeni au stabilit câteva condiţii pentru acordarea asistenţei financiare.
Comunitatea intenţionează să acorde Moldovei asistenţă macrofinanciară excepţională, sub forma unei subvenţii de până la 45 milioane de euro, pentru susţinerea echilibrului plăţilor, în contextul unei grave deteriorări a comerţului Moldovei şi a dezechilibrării balanţei de plţăţi curente ale acestei ţări.
Această asistenţă, aprobată într-un raport întocmit de Béla Glattfelder (PPE-DE, HU), vizează să contribuie la refacerea balanţei comerciale a Moldovei după creşterea preţului la energie şi embargoul impus de Federaţia Rusă în 2006 asupra importurilor de vin din Republica Moldova.
Sectorul vinului asigură 25% din PNB al Republicii Moldova şi 80% din producţia sa a fost exportată în Rusia.
În general, economia Republicii Moldova rămâne dependentă de agricultură (în special fructe, legume şi tutun) şi duce lipsă de resurse naturale.
Deputaţii europeni consideră că asistenţa financiară ar trebui oferită după verificarea îndeplinirii în mod satisfăcător a condiţiilor ce urmează să fie stabilite cu autorităţile din Moldova.
Condiţiile de eliberare a tranşelor din asistenţa excepţională, care ar trebui stabilite într-un memorandum de înţelegere sau într-un acord de subvenţionare, ar trebui să includă obiective concrete în următoarele domenii:
creşterea transparenţei şi sporirea viabilităţii finanţelor publice,
aplicarea priorităţilor macroeconomice şi bugetare pe baza punerii în aplicare satisfăcătoare a programului economic susţinut de Fondul Monetare Internaţional în temeiul documentului de strategie pentru creştere economică şi reducere a sărăciei, precum şi al reformelor identificate în planul de acţiune Uniunea Europeană-Moldova în cadrul politicii europene de vecinătate;
respectarea integrală a normelor internaţionale în domeniul democraţiei şi respectării drepturilor omului, inclusiv respectarea minorităţilor şi a principiilor fundamentale ale statutului de drept;
plata tranşelor din această asistenţă ar trebui să depindă de realizarea unor progrese reale în îndeplinirea obiectivelor menţionate mai sus.
Republica Moldova încă nu are statut de ţară candidată la Uniunea Europeană.
Preşedintele român, Traian Băsescu, într-un discurs rostit în faţa Parlamentului European la 31 ianuarie, la Bruxelles, a vorbit de nevoia acordării unei "perspective Europene" acestei ţări.
A6-0013/2007 Raport referitor la propunerea de decizie a Consiliului privind furnizarea de asistenţă macrofinanciară pentru Moldova Raportor: Béla Glattfelder
Procedura de consultare
Vot: 14.02.2007
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0013 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
Transport
Restricţii europene privind lichidele pe care pasagerii le pot aduce în aeronave
2007-02-07 - 20:47
Deputaţii din partea grupurilor politice PSE, ALDE, GUE/NGL şi Verzi /ALE vor adresa Comisiei Europene câteva întrebări orale cu privire la restricţiile europene privind lichidele pe care pasagerii le pot aduce în aeronave.
În cursul şedinţei în plen din martie, este posibil ca deputaţii europeni să supună la vot o rezoluţie pe această temă.
Întrebările orale vizează în general clarificări privind:
- justificările măsurilor restrictive de aducere la bordul aeronavelor, de către pasageri, a anumitor lichide, ca parte a bagajelor lor de mână;
- o analiză de impact a acestor măsuri asupra drepturilor fundamentale ale omului;
- gradul de informare a pasagerilor aerieni cu privire la aceste măsuri şi posibilitatea lor legală de a le contesta.
Dezbatere: 12 februarie 2007
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
Afaceri economice şi monetare
Apel la acţiune pentru atenuarea impactului economic al creşterii preţurilor la energie
2007-02-07 - 20:47
Uniunea Europeană ar trebui să ia măsuri pentru a preveni creşterea preţurilor la energie, care afectează economia, menţionează un raport al Comisiei pentru Afaceri Economice şi Monetare, ce va fi dezbătut în plen.
Dacă nu vor fi luate măsuri, dependenţa Europei de importurile de energie va creşte de la 50% (în zilele noastre) până la 71% în 2030.
Comisia cere investiţii masive în infrastructura energetică şi noi măsuri de îmbunătăţire a eficienţei energetice.
Impactul economic - în special asupra celor mai săraci
Într-un raport întocmit de Manuel António dos SANTOS (PSE, PT), deputaţii din Comisia pentru afaceri economice şi monetare subliniază efectul tangibil al creşterii preţului petrolului asupra Uniunii, care a provocat o scădere economică, a investiţiilor şi a locurilor de muncă, în acelaşi timp în care a a determinat sporirea presiunii inflaţioniste şi a ratei dobânzilor.
Ei notează în special consecinţele sociale ale creşterii preţurilor la energie, care afectează cel mai mult persoanele cele mai sărace şi mai vulnerabile.
Sectoarele transporturilor şi al locuinţelor sunt cele mai afectate, afirmă deputaţii din Comisia pentru afaceri economice.
Nevoia de investiţii masive
Deputaţii europeni solicită "investiţii masive în infrastructura energetică şi noi măsuri de îmbunătăţire a eficienţei energetice" în următorii ani.
Ei ar dori din partea Comisiei Europene şi a Consiliului un plan detaliat care să vizeze reducerea gradată a dependenţei Uniunii faţă de importurile de petrol.
A6-0001/2007 Raport privind impactul macro-economic al creşterii preţului la energie Raportor: Manuel António dos Santos
Procedura: iniţiativă
Dezbatere: 15 februarie 2007
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0001 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-011-RO DOC XML V0//RO
Pescuit
Dublarea eforturilor pentru combaterea pescuitului ilegal
2007-02-07 - 20:47
Comisia pentru Pescuit (PECH) va prezenta plenului un raport privind aplicarea planului European de acţiune împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat şi nereglementat.
Raportul recomandă o Cartă Verde a unei noi politici maritime, o listă neagră a navelor care practică pescuitul ilegal şi o pază de coastă Europeană.
În programul său de lucru pentru 2007, Comisia Europeană a anunţat că acţiunile de combatere a pescuitului ilegal, nedeclarat şi nereglementat (INN) vor deveni o prioritate.
Raportul lui Marie-Hélène Aubert (Verzi/ALE, FR) conţine propuneri concrete pentru viitoare acţiuni.
Pescuitul ilegal, nedeclarat şi nereglementat (INN) este o problemă majoră la nivel mondial, care provoacă degradarea considerabilă a mediului, contribuie la pierderea stocurilor comerciale şi necomerciale de peşte şi de alte specii şi provoacă dificultăţi comunităţilor dependente de pescuit în ceea ce priveşte mijloacele de subzistenţă atât în ţările în curs de dezvoltare, cât şi în cele dezvoltate.
Lupta împotriva pescuitului INN a fost afectată de factori precum utilizarea pavilioanelor de complezenţă, transbordările în largul mării, lipsa unui control portuar adecvat şi o slabă cooperare între autorităţile de control.
Prin „pescuitul ilegal” se înţeleg activităţile desfăşurate de nave care încalcă legislaţia statelor care aparţin unei Organizaţii regionale de gestionare a pescuitului (ORGP); prin „pescuit nedeclarat” se înţeleg activităţile declarate greşit sau nedeclarate la autoritatea naţională competentă sau ORGP competentă, iar prin „pescuit nereglementat” se înţeleg activităţile desfăşurate de navele fără naţionalitate sau care arborează pavilionul unui stat care nu aparţine unei anumite ORGP, cu încălcarea măsurilor de conservare şi gestionare ale acelei organizaţii.
Deşi pescuitul ilegal, nedeclarat şi nereglementat poate apărea în orice sector al flotei, cel mai mare impact se înregistrează în sectorul pescuitului în larg, în special în apele internaţionale şi pe platformele continentale ale ţărilor în curs de dezvoltare, care deţin puţine mijloace de control.
Potrivit deputaţilor din cadrul PECH, Comisia Europeană ar trebui să dea publicităţii o listă neagră a tuturor navelor care pescuiesc ilegal, listă care să fie accesibilă tuturor Statelor Membre.
Având în vedere consecinţele pescuitului ilegal (între care posibila contribuţie la finanţarea activităţilor reţelelor de crimă organizată), schimbul de informaţii şi cooperarea internaţională constituie un element esenţial în combaterea acestui fenomen, care continuă să se agraveze.
Navele care nu provin din State Membre, menţionate pe listele negre, trebuie să nu obţină permisiunea să intre în porturile europene pentru nici un motiv, cu excepţia situaţiilor de forţă majoră sau când este vorba de motive umanitare.
Toate navele cu pavilion European trebuie să fie informate să nu furnizeze sprijin (aprovizionare cu combustibil, provizii, transbordare, etc) navelor aflate pe lista neagră, atunci când se află în larg.
Originea legală a peştelui trebuie demonstrată înainte să primească permisiunea de a fi descărcată sau importată în porturile Europene.
Trebuie să existe un flux foarte bine pus la punct de urmărire a traseului pe care peştele de la bordul navelor îl urmează până la descărcare şi la clientul său final.
Comisia pentru pescuit solicită Executivului şi Statelor Membre să-şi extindă campaniile comunitare de conştientizare a populaţiei privind extinderea serioasă a pescuitului ilegal şi consecinţele acestuia.
Pază de coastă europeană
Comisia pentru Pescuit salută înfiinţarea unei noi Agenţii Europene pentru Controlul Pescuitului, cu sediul la Vigo (Spania), şi îşi exprimă deplina încredere că această agenţie va juca un rol important în lupta împotriva pescuitului ilegal.
Deputaţii europeni solicită Comisiei să ia în considerare înfiinţarea, de asemenea, a unei paze europene de coastă.
A6-0015/2007 Raport privind punerea în aplicare a planului de acţiune al UE împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat şi nereglementat Raportor: Marie-Hélène Aubert
Procedura: iniţiativă
Dezbatere: 14 februarie 2007
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0015 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-011-RO DOC XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-011-RO DOC XML V0//RO
