Relaţiile UE-Rusia: în rezoluţia PE şi la viitoarea reuniune la nivel înalt
Comerţ exterior/internaţional
2007-05-14 - 15:36
Rusia este un partener important al UE în domeniul energiei
Săptămâna trecută, deputaţii europeni au adoptat o rezoluţie care subliniază importanţa Rusiei ca partener al UE în domeniul energiei, dar care insistă ca valorile democratice şi drepturile omului să rămână principiul central al acestei relaţii.
Vineri, 18 mai, la a 30-a reuniune la nivel înalt UE-Rusia, noul acord şi energia vor fi prioritare pe ordinea de zi.
Reuniunea are loc la scurt timp după o dispută a Rusiei cu Estonia şi după controversa asupra produselor agricole poloneze.
Ordinea de zi a reuniunii la nivel înalt de la Samara include noul acord UE-Rusia - care vine să înlocuiască actualul Acord de Parteneriat şi Cooperare - schimbarea climatică, energia, aderarea Rusiei la Organizaţia Mondială a Comerţului şi noile acorduri asupra vizelor.
Angela Merkel, Jose Manuel Barroso şi Javier Solana fac parte din delegaţia ce îl va întâlni pe preşedintele Rusiei, Vladimir Putin.
Rezoluţia Parlamentului european pune drepturile omului în centrul parteneriatului
Deputaţii europeni au afirmat sprijinul Parlamentului european pentru aderarea Rusiei la Organizaţia Mondială a Comerţului într-o rezoluţie adoptată cu majoritate largă în plen, pe 10 mai.
Deputaţii doresc consolidarea cooperării în domeniul energiei, bazată pe „interdependenţă şi transparenţă“ (30% din petrolul folosit în UE şi 40% din gaz provin din Rusia).
În ultimii doi ani, companii energetice ruse de stat au intrat în dispute cu ţările vecine - Belarus şi Ucraina - în ceea ce priveşte furnizarea şi preţurile.
Anul acesta, în ianuarie, Rusia a oprit furnizarea de petrol către Polonia, Germania şi Ucraina din cauza unei dispute cu Belarus.
Polonia, Slovacia, Ungaria şi Finlanda sunt state UE care depind în mare măsură de petrolul din Rusia.
Deputaţii europeni au salutat şi iniţiativele de călătorie fără viză între UE şi Rusia.
Printre punctele negative subliniate de rezoluţie se numără: folosirea forţei de către autorităţile ruse împotriva protestatarilor din Moscova şi St Petersburg, restricţia impusă asupra libertăţii presei înaintea alegerilor prezidenţiale şi ale celor pentru Duma şi folosirea torturii în închisorile din Cecenia.
Deputaţii europeni şi-au exprimat îngrijorarea în urma reacţiilor preşedintelui rus, Vladimir Putin, la planurile Statelor Unite de a instala, în Polonia şi Republica Cehă, un sistem anti-rachetă.
Deputaţii au declarat că planul american trebuie examinat cu seriozitate şi au cerut o evaluare temeinică şi a riscurilor unei astfel de proceduri.
Deputaţii europeni mai cer o abordare comună UE în negocierile cu guvernul rus asupra ridicării embargoului rus asupra produselor agricole poloneze şi cer Rusiei să nu amâne decizia finală asupra viitorului statut al provinciei Kosovo.
Deputaţii mai doresc ridicarea embargoului asupra unor produse din Republica Moldova şi Georgia (economia Republicii Moldova a fost afectată de creşterea preţurilor la energie şi de embargoul rus impus în 2006 asupra importului de vin).
În dezbaterea ce a precedat votul, deputata socialistă estonă Marianne Mikko a cerut sfârşitul războiului cibernetic între Rusia şi Estonia, iar preşedintele Grupului Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa, Graham Watson - care s-a opus rezoluţiei alături de grupul Verzilor (Greens/EFA) - a spus că „atunci când intimidarea are câştig de cauză asupra negocierii […] nu mai putem vorbi de afaceri obişnuite între Uniunea Europeană şi Rusia.
Ruşii au nevoie de un semnal clar că au întrecut măsura“.
Estonia: părerile diferite despre istorie creează tensiuni
Relaţiile dintre Rusia şi Estonia s-au deteriorat recent în urma deciziei acesteia din urmă de a muta un monument dedicat războiului sovietic în Talin: estonienii văd acest monument ca simbol al dominaţiei sovietice, pe când ruşii îl consideră simbol al eliberării de sub nazism.
Rezoluţia cere Uniunii să „îşi manifeste solidaritatea cu Estonia în contextul evenimentelor recente din Tallinn“ şi să aibă o abordare comună a acestei chestiuni. „Astăzi, toţi suntem estonieni“, a spus preşedintele Grupului Partidului Popular European (Creştin-Democrat) şi al Democraţilor Europeni, Joseph Daul.
Patru „spaţii comune“ de cooperare între UE şi Rusia au fost create în 2003 la reuniunea la nivel înalt de la St Petersburg:
spaţiul comun economic (piaţă deschisă între cele două părţi)
spaţiul comun pentru libertate, securitate şi justiţie (viza şi acorduri de readmitere a imigranţilor ilegali care au intrat în UE)
spaţiul comun pentru securitate internă (sprijin în cadrul ONU, OSCE - Organizaţia pentru Securitate şi Cooperare în Europa, Consiliului Europei)
spaţiul comun pentru cercetare, educaţie şi cultură (promovarea unor proiecte comune de cercetare).
20070514STO06590 Drepturile omului importante în relaţia Uniunii Europene cu Rusia - comunicat de presă Rezoluţia Parlamentului european (în engleză)
RO
1
PHOTO
20070514PHT06631.jpg
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070507IPR06398 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0178 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
