14.12.2011 B7-0727/2011 PROPUNERE DE REZOLUŢIE depusă pe baza întrebărilor cu solicitare de răspuns oral B7-0673/2011 și B7‑0674/2011
în conformitate cu articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul de procedură
referitoare la libera circulație a lucrătorilor în Uniunea Europeană ( 2011/2958(RSP) )
Traian Ungureanu
,
Csaba Őry
,
Elena Băsescu
,
Iliana Ivanova
,
Marian-Jean Marinescu
în numele Grupului PPE
PE479.426v01-00 B7‑0727/2011 Rezoluția Parlamentului European referitoare la libera circulație a lucrătorilor în Uniunea Europeană ( 2011/2958(RSP) )
Parlamentul European ,
– având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la promovarea mobilității lucrătorilor în cadrul Uniunii Europene Texte adoptate, P7_TA-PROV(2011)0455 .
,
– având în vedere articolele 21, 45 și 47 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolele 15, 21, 29, 34 și 45 din Carta drepturilor fundamentale,
– având în vedere articolul 151 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
– având în vedere Regulamentul (CEE) nr.
1612/68 al Consiliului privind libera circulație a lucrătorilor în cadrul Comunității, codificat prin Regulamentul (UE) nr.
492/2011, JO L 141, 27.5.2011, p.
1.
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 decembrie 2007 intitulată „Mobilitatea, un instrument pentru locuri de muncă mai multe și mai bune: Planul de acțiune european privind mobilitatea locurilor de muncă (2007-2010)” ( COM(2007)0773 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 noiembrie 2008 intitulată „Impactul liberei circulații a lucrătorilor în contextul extinderii UE” ( COM(2008)0765 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 iulie 2010 intitulată „Reafirmarea liberei circulații a lucrătorilor: drepturi și evoluții majore” ( COM(2010)0373 ),
– având în vedere propunerea de rezoluție a Parlamentului European referitoare la măsurile tranzitorii care limitează libera circulație a lucrătorilor pe piețele muncii din UE,
– având în vedere Raportul Comisiei către Consiliu privind funcționarea măsurilor tranzitorii referitoare la libera circulație a lucrătorilor din Bulgaria și România ( COM(2011)0729 ),
– având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European privind identificarea obstacolelor rămase în calea mobilității pe piața internă a forței de muncă,
– având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,
A. întrucât, deși dreptul de a locui și a lucra într-o altă țară a Uniunii este una dintre libertățile fundamentale ale UE și o componentă fundamentală a cetățeniei Uniunii recunoscute de tratate, resortisanții din două state membre se confruntă în continuare cu obstacole în calea dreptului de a ocupa un loc de muncă pe teritoriul altui stat membru;
B. întrucât, potrivit unor statistici recente, la sfârșitul anului 2010, lucrătorii mobili din România și Bulgaria cu reședința pe teritoriul altui stat membru reprezentau 0,6% din populația totală a UE;
C. întrucât, la sfârșitul anului 2010, creșterea PIB-ului pe termen lung generată de lucrătorii români și bulgari se situa la 0,3% pentru UE-25 și, respectiv, la 1,7% pentru Spania și 1,3% pentru Italia;
D. întrucât afluxul de lucrători români și bulgari a avut efecte pozitive pe piețele țărilor gazdă, deoarece aceștia au fost angajați pe posturi sau în sectoare în care se înregistra un deficit de forță de muncă;
E. întrucât Comisia a afirmat în ultima sa comunicare că este mai probabil ca lucrătorii români și bulgari mobili să se afle în perioada productivă din punct de vedere economic a vieții lor, comparativ cu resortisanții țărilor gazdă, deoarece lucrătorii mobili cu vârsta sub 35 de ani din cele două state membre reprezintă 65% din populația activă, față de 34% în cazul UE-15;
F. întrucât date recente publicate de Eurostat arată că lucrătorii migranți din România și Bulgaria nu au efecte semnificative asupra salariilor și a ratei șomajului din țările gazdă;
G. întrucât fluxurile de mobilitate sunt stimulate în principal de cererea de forță de muncă, iar în această perioadă de dezechilibru al cererii și ofertei de forță de muncă la nivel european, barierele tranzitorii pot împiedica dezvoltarea economică a întreprinderilor europene și exercitarea dreptului de a lucra și de a locui pe teritoriul altui stat membru;
H. întrucât libera circulație a lucrătorilor constituie un exemplu socioeconomic pozitiv atât pentru UE, cât și pentru statele membre, fiind un element determinant pentru integrarea UE, dezvoltarea economică, coeziunea socială, perfecționarea profesională individuală, combaterea efectelor negative ale crizei economice și crearea unei puteri economice sporite care să fie pregătită să facă față provocărilor ridicate de schimbările de la nivel mondial;
I. întrucât recenta evoluție a societăților noastre, datorată mai ales schimbărilor industriale, globalizării, noilor modele de organizare a muncii, schimbărilor demografice și dezvoltării mijloacelor de transport, impune un grad mai ridicat de mobilitate în rândul lucrătorilor;
J. întrucât, conform Comunicării Comisiei din 11 noiembrie 2011, lucrătorii mobili din România și Bulgaria au avut un impact pozitiv asupra economiilor statelor membre care acceptă lucrători mobili;
K. întrucât migrația este o chestiune politică extrem de sensibilă în UE și este esențial să se asigure faptul că toți cetățenii europeni au aceleași drepturi și responsabilități;
L. întrucât în cea mai recentă comunicare a Comisiei Europene se afirmă că perturbările de pe piețele naționale ale muncii sunt cauzate de diverși factori, cum ar fi criza economică și financiară și problemele structurale ale piețelor muncii, și nu de afluxul de lucrători români și bulgari;
M. întrucât lucrătorii români și bulgari reprezintă doar 1% din șomerii (cu vârsta între 15 și 64 de ani) din UE, în timp ce resortisanții țărilor terțe reprezintă 4,1%;
N. întrucât, în contextul recesiunii economice actuale de la nivel european, sumele de bani trimise de lucrătorii mobili în țările de origine pot avea un efect pozitiv clar asupra balanței de plăți a țărilor din care banii sunt trimiși,
1. solicită statelor membre să abolească măsurile tranzitorii în vigoare, dat fiind că nu există motive economice reale pentru a restricționa dreptul cetățenilor români și bulgari de a lucra și a locui pe teritoriul altui stat membru;
2. solicită Consiliului să țină cont în cea mai mare măsură de cea mai recentă comunicare a Comisiei Europene atunci când apreciază dacă barierele tranzitorii sunt o măsură favorabilă și necesară;
3. solicită Comisiei să propună o definiție clară a termenului „perturbări grave ale pieței muncii”;
4. solicită Comisiei să clarifice indicatorii și metodologia bazată pe indicatori economici și sociali care dovedesc că este în mod evident necesar să se prelungească valabilitatea barierelor tranzitorii impuse de statele membre deoarece efectele negative asupra piețelor muncii naționale sunt cauzate de lucrătorii români și bulgari;
5. solicită Comisiei să publice în condiții de transparență maximă criteriile conform cărora unui stat membru i se permite să mențină barierele tranzitorii, ținând cont de efectele unei asemenea decizii asupra economiei Uniunii Europene și asupra interpretărilor acceptate de Curtea Europeană de Justiție când se face referire la derogările de la libertățile fundamentale;
6. solicită statelor membre să aplice definiția, metodologia, indicatorii și criteriile menționate mai sus atunci când pregătesc notificările adresate Comisiei prin care solicită introducerea sau prelungirea valabilității barierelor tranzitorii;
7. solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că dreptul muncii este pus în aplicare cu strictețe pentru a se garanta că toți lucrătorii din UE sunt tratați la fel, că întreprinderile practică o concurență loială și că este împiedicat dumpingul economic și social;
8. solicită UE-25 să consulte în mod corespunzător partenerii sociali înainte de a decide încetarea sau extinderea măsurilor tranzitorii privind libertatea de circulație a lucrătorilor români și bulgari;
9. solicită statelor membre care intenționează să mențină restricțiile de pe piața muncii pentru lucrătorii români și bulgari să prezinte în mod clar și transparent toți indicatorii socioeconomici pe care se bazează concluzia că mobilitatea geografică generează o perturbare gravă a piețelor naționale ale muncii;
10. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.
