Priorităţile preşedinţiei suedeze a UE
Consiliul European
2009-07-15 - 16:11
Primul ministru suedez Fredrik Reinfeldt prezintă priorităţile preşedinţiei suedeze a UE în cadrul sesiunii plenare de la Strasbourg, 15 iulie 2009 Fredrik REINFELDT, prim-ministrul Suediei, a prezentat în faţa Parlamentului priorităţile preşedinţiei suedeze a Consiliului Uniunii Europene.
În cadrul dezbaterii, unii membri s-au referit şi la numirea lui Jose Manuel Barroso în funcţia de viitor preşedinte al Comisiei Europene.
Premierul Federik Reinfeldt
Schimbările climatice
Una dintre cele mai mari provocări ale generaţiei actuale o reprezintă schimbările climatice care au un efect dramatic asupra întregului glob.
Pentru a contracara acest trend este necesară dezvoltarea în continuare a energiilor regenerabile şi a tehnologiilor pentru o mai bună eficienţă energetică.
"Folosind mai puţină energie, vom putea economisi bani, îmbunătăţind în acelaşi timp finanţele publice şi oferind astfel mai multe resurse la dispoziţia cetăţenilor", a declarat premierul suedez.
Pentru a ajunge la un acord global cu privire la schimbările climatice, "calea de la Kyoto spre Copenhaga trebuie să devină dintr-o coaliţie voluntară o responsabilitate globală."
De aceea trebuie stabilit un preţ al emisiilor globale şi creat un sistem de comerţ cu emisii astfel încât să se poată dezvolta alternative ecologice.
Nu este suficient să se limiteze emisiile doar în cadrul unui grup de state care s-au angajat în mod voluntar să le reducă, având în vedere că emisiile acestor ţări reprezintă doar 30% din totalul acestora.
Din acest motiv trebuie discutată finanţarea investiţiilor în ţările în curs de dezvoltare, pentru a asigura transferul tehnologic.
Criza economică şi financiară
Reprezentantul preşedinţiei suedeze a atras atenţia asupra faptului că această recesiune afectează în mod direct milioane de cetăţenii europeni care riscă să îşi piardă locul de muncă.
În primul rând este nevoie de restabilirea încrederii în pieţele financiare prin crearea unui sistem de supraveghere menit să prevină apariţia unei crize similare în viitor.
Preşedinţia suedeză va încerca să ajungă la un acord la nivelul Consiliului cu privire la acest sistem, până la sfârşitul anului.
Un alt obiectiv al preşedinţiei actuale este asigurarea unei dimensiuni sociale a politicelor europene, bazată pe finanţe publice solide şi prin crearea mai multor locuri de muncă.
Potrivit premierului suedez, o revizuire a Strategiei de la Lisabona va contribui la creionarea unui agende de reformă europeană, fiind planificată rediscutarea acestei strategii în cursul toamnei.
Tratatul de la Lisabona
Având în vedere că arhitectura instituţională defineşte marja de acţiune în diferite domenii, ratificarea Tratatului de la Lisabona este esenţială.
Preşedinţia suedeză va conduce toate lucrările de pregătire pentru tranziţia uşoară spre noul tratat.
El şi-a exprimat speranţa că în lunile următoare acesta va fi ratificat de către toate statele membre.
Programul Stockholm
Acest program este continuarea programului de la Haga şi îşi propune consolidarea instrumentelor necesare pentru garantarea securităţii în cadrul UE şi combaterea crimei organizate şi a terorismului.
De asemenea, programul de la Stockholm stabileşte reguli comune pentru politica de azil, printre care se numără şi procesarea mai armonizată a solicitărilor de azil.
Din Islanda până în Turcia
Referindu-se la negocierile de aderare în curs, Fredrik REINFELDT a subliniat că apartenenţa la UE înseamnă împărtăşirea unui set de valori comune şi respectarea regulilor comune, un aspect asupra căruia statele din afara UE, de la Reykjavik la Ankara şi în Balcanii de Vest trebuie să reflecteze.
În ceea ce priveşte statele membre, premierul suedez a menţionat că poate fi tentant a permite procesului de aderare la UE să devină o oportunitate de a rezolva dispute nerezolvate, însă trebuie identificate soluţii care să aducă beneficii ambelor părţi şi deschise noi perspective.
În caz contrar, progresul atins în direcţia integrării europene poate fi periclitat.
José Manuel BARROSO , preşedintele Comisiei Europene, a reiterat principalele teme ce vor fi tratate în viitoarele şase luni, şi anume redresarea economiei europene şi ajungerea la un acord, în decembrie la Copenhaga, asupra schimbărilor climatice.
Propunerea de supraveghere a sistemului financiar va contribui la reforma globală a pieţelor financiare, dar concomitent trebuie identificate noi surse de creştere economică.
Preşedintele Comisiei a declarat că "nu ne putem baza la infinit pe politice de stimulare fiscală şi monetară."
Ţintele obligatorii convenite la nivel european reprezintă un angajament care trebuie susţinut şi de ceilalţi actori internaţionali, însă statele în curs de dezvoltare au nevoie de transferul tehnologic.
Joseph DAUL în numele grupului Partidului Popular European, a felicitat pe noul Preşedinte al Parlamentului, exprimându-şi satisfacţia că grupul său a reuşit să convingă pe majoritatea deputaţilor să voteze în favoarea actualului Preşedinte al Parlamentului European, care a devenit "purtătorul de cuvânt a 500 de milioane de cetăţeni europeni."
Liderul grupului PPE este de părere că preşedinţia suedeză trebuie să se afle sub semnul acţiunii pentru a face actualei duble provocări cu care se confruntă Europa, şi anume schimbările climatice şi criza economică.
Doar prin vitalizarea economiei se va permite o adevărată politică socială.
Grupul PPE propune sprijinirea IMM-urilor care au un rol major în menţinerea şi crearea locurilor de muncă.
Pentru ca Europa să avanseze este nevoie de instituţii adecvate, deoarece s-a demonstrat că aplicarea principiului unanimităţii duce la blocarea în imobilism.
Martin SCHULZ, din partea grupului Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi a Democraţilor, a deplâns existenţa incertitudinii cu privire la temeiul juridic, criticând Comisia Europeană că nu acţionează în calitate de gardian al tratatelor.
Liderul socialist a solicitat preşedinţiei suedeze să ceară statelor membre activarea planurilor de investiţii, precum şi garantarea locurilor de muncă pentru a garanta stabilitatea internă a societăţilor europene.
Aşteptările socialiştilor şi democraţilor se referă la prezentarea de către preşedintele Comisiei Europene a unui program de relansare economică care să includă şi consecinţele sociale ale măsurile vizate, claritate instituţională, un angajament clar pentru politicii sociale, precum şi acţiuni pentru protejarea mediului.
Guy VERHOFSTADT , în numele grupului Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa, a declarat că există un acord general cu privire la priorităţile preşedinţiei suedeze, menţionând ratificarea Tratatului de la Lisabona şi implementarea sa cât mai rapidă, pregătirile pentru Conferinţa de la Copenhaga şi agenda de la Stockholm.
Referindu-se la criza economică, liderul liberal a amintit experienţa suedeză de soluţionare a crizei financiare din Suedia în cursul anilor 90, solicitând prezentarea unui plan pentru salvarea sectorului financiar, valabil pentru întreaga Uniune, deoarece 27 de abordări diferite nu pot constitui o poziţie constructivă.
Totodată el solicită un nou plan de redresare economică deoarece cele 27 de planuri naţionale conţin măsuri contradictorii.
Rebecca HARMS , din partea grupul Verzilor/ALE, a împărtăşit rezervele instituţionale exprimate de Martin Schulz, solicitând alegerea preşedintelui Comisiei Europene conform prevederilor Tratatului de la Lisabona.
Ea a declarat că grupul Verzilor nu are încredere din punct de vedere politic în Jose Manuel Barroso din următoarele motive: propunerile de reglementare a sectorului financiar nu sunt convingătoare, iar cu privirile la schimbările climatice, a deplâns că preşedintele Comisiei Europene nu a reuşit să lanseze new deal de tip verde, iniţiativă lansată de grupul verzilor.
Bilanţul celor cinci ani ai Comisiei Europene arată că strategia economică este împotriva strategiei ecologice, ceea ce reprezintă o mentalitate depăşită.
Liderul Verzilor s-a exprimat pentru o dezvoltare economică durabilă şi crearea mai multor locuri de muncă în sectorul industriilor nepoluante.
Michał Tomasz KAMIŃSKI , reprezentând Conservatorii şi Reformiştii Europeni, a exprimat acordul cu majoritatea priorităţilor preşedinţiei suedeze, menţionând combaterea crizei economice, schimbările climatice şi combaterea infracţionalităţii.
Cu privirea la ratificarea Tratatului de la Lisabona, deputatul european s-a referit la aspectul democratic, declarând că "dacă se respectă democraţia, trebuie să se respecte decizia democratică a poporului irlandez" de a vota împotriva Tratatului de la Lisabona.
Lothar BISKY, Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică, a salutat programul ambiţios al preşedinţiei suedeze, solicitând mai multă transparenţă în ceea ce priveşte măsurile de luptă împotriva crizei economice şi financiare.
Printre priorităţile grupului GUE/NGL se află analizarea cauzelor imigraţiei în UE şi tratarea cu demnitate a imigranţilor, care sunt doar victime ale crizelor de pe continentul african şi asigurarea egalităţii de sex.
Pentru a evita fenomenul sărăciei, deputatul european a mai solicitat stabilirea unui salariu minim european care să fie de cel puţin 60% din salariul mediu în UE.
Francesco Enrico SPERONI , Grupul Europa Libertăţii şi Democraţiei, a apreciat că temele prezentate de către preşedinţia suedeză sunt de o mare importanţă pentru cetăţenii europeni, principala datorie în calitate de legiuitori este de apăra interesele cetăţenilor.
De asemenea, "trebuie să demonstrăm că merită să aparţii Uniunii Europene", a concluzionat europarlamentarul.
Barry MADLENER , deputat neafiliat, membru al Partidului Libertăţii din Olanda, a declarat că cetăţenii olandezi "consideră că s-a mers prea departe cu extinderea."
El a amintit că cetăţenii olandezi au respins Constituţia europeană care a fost reprodusă în proporţie de 99% în Tratatul de la Lisabona.
În continuare, el a criticat "transhumanţa lunară la Strasbourg a Parlamentului European, astfel fiind aruncate milioane de euro pe fereastră."
În final, el şi-a exprimat speranţa că în viitoarele concluzii ale preşedinţiei la Consiliul European se va putea citi despre rezultatul negativ al referendumului din Irlanda.
Intervenţii ale deputaţilor europeni din România
Theodor Dumitru STOLOJAN (PPE)
"Doresc succes preşedinţiei suedeze şi consider că priorităţile expuse sunt cele pe care le aşteptam.
Următoarele şase luni sunt decisive pentru cetăţenii europeni ca şi pentru Uniunea Europeană, sunt decisive dacă ţările noastre vor ieşi din criză în anul viitor sau, dimpotrivă, anul viitor va fi în continuare un semn mare de întrebare.
Sunt multe propuneri care se fac, programe noi, dar cred că este timpul să facem o evaluare a impactului pe care programul de redresare economică pe care Comisia Europeană l-a lansat la începutul anului are impact, ce impact are, să facem o analiză şi a bugetului Uniunii Europene pe acest an, să vedem ce activităţi nu se mai fac şi ce resurse avem posibile de disponibilizat în continuare pentru a veni cu noi măsuri.
De asemenea avem proiecte de investiţii pentru sectorul de energie aprobate deja din acea sumă de circa trei miliarde de euro şi va trebui să facem paşi concreţi în realizarea acestor proiecte.
Vreau să mulţumesc preşedintelui Barroso pentru contribuţia deosebită avută la lansarea în viaţă a proiectului Nabucco.
În sfârşit, doresc să nu uitaţi angajamentul politic al Uniunii Europene pentru ca şi alte ţări să ajungă să adere la Uniunea Europeană."
20090714IPR58191 Preşedinţia suedeză a Uniunii Europene Intervenţia Primului ministru suedez în faţa Parlamentului European (EN), Strasbourg, 15 iulie 2009 Intervenţiile reprezentanţilor grupurilor politice din PE în dezbaterea privind priorităţile preşedinţiei suedeze (EN), Strasbourg, 15 iulie 2009
RO
1
PHOTO
20090709PHT57848.jpg
RO
2
LINK
http://www.eu2009.se/
RO
3
MULTIMEDIA
20090715MLT58289.asf
RO
4
MULTIMEDIA
20090715MLT58293.asf
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
