Ședințele plenare: 6-9 iunie
Instituţii
2011-06-06 - 09:01
Deputaţii europeni se reunesc în sesiune la Strasbourg Între 6 și 9 iunie, deputații europeni se reunesc în plen la Strasbourg.
Printre temele de pe ordinea de zi se numără: bugetul UE, Eurovigneta, îmbolnăvirile cauzate de bacteria E. coli în Germania, noua Constituție revizuită a Ungariei, regimul de vize UE-Rusia și agențiile de rating.
Parlamentul va evalua și pregătirea României și a Bulgariei pentru aderarea la spațiul Schengen.
Dosarul de față vă prezintă evoluția ședințelor plenare.
Ședințele plenare vor fi transmise în direct pe site-ul nostru.
În dosarul de față vom publica dezbateri și voturi despre principalele teme ale sesiunii.
20110526FCS20303
Newsletter, sesiune plenară - Strasbourg, 6-9 iunie 2011
Plafonarea bugetului viitor la nivelul din 2013 - așa cum au solicitat unele state membre - „nu reprezintă o opțiune viabilă" Comisie specială a PE: Bugetul UE pentru 2014-2020 nu ar trebui înghețat
Plafonarea bugetului viitor la nivelul din 2013 - așa cum au solicitat unele state membre - "nu reprezintă o opțiune viabilă", notează Comisia specială a PE privind provocările politice.
Recomandările finale ale acestei comisii speciale pe tema bugetului UE pe termen lung 2014-2020 vor fi dezbătute miercuri, 8 iunie, și votate joi, 9 iunie, înaintea negocierilor dintre deputații europeni și statele membre, așteptate să înceapă săptămânile următoare.
Eurovigneta II: poluarea sonoră și atmosferică în prețul transportului rutier
Introducerea principiului "poluatorul plătește" pentru vehiculele grele de marfă urmează a fi adoptată de deputați, conform unei propuneri de modificare a actualelor reguli în vigoare privind Eurovigneta.
Această schimbare, parte a unui acord între deputații din cadrul Comisiei pentru transport și statele membre, ar permite în principal includerea în cadrul taxelor și a taxei de trecere naționale pentru vehicule grele de marfă a costului real al poluării atmosferice și sonore.
Vot privind aderarea României și a Bulgariei la spațiul Schengen
Parlamentul va evalua pregătirea României și a Bulgariei pentru aderarea la spațiul Schengen.
Comisia pentru Libertăți civile consideră că cele două țări sunt pregătite pentru aderare, dar subliniază că Parlamentul trebuie să fie informat cu privire la măsurile suplimentare care trebuie luate în spațiul de frontieră Bulgaria-Turcia-Grecia pentru a face față presiunilor migratorii.
Dezbatere privind cazurile de îmbolnăvire cu E.coli în Germania
Situația îmbolnăvirilor cauzate de bacteria E. coli enterohemoragică (EHEC) în Germania și în alte state membre va fi dezbătută cu Comisia Europeană marți, 7 iunie.
Până la 31 mai, numai în Germania, 10 persoane au murit din această cauză și au fost diagnosticate alte 373 de cazuri grave.
Noua Constituție a Ungariei urmează a fi dezbătută în Parlamentul European
Consiliul și Comisia Europeană îi vor informa pe deputații europeni miercuri, 8 iunie 2011, cu privire la acțiunile pe care aceste instituții intenționează să le ia pentru a se asigura că noua Constituție revizuită a Ungariei nu încalcă valorile și principiile fundamentale ale Uniunii Europene.
Dezbaterea va fi urmată de votarea unei rezoluții în cadrul unei sesiuni viitoare.
Regimul de vize UE-Rusia, înaintea summit-ului bilateral
Recent adoptată foaia de parcurs privind liberalizarea regimului de vize practicat de UE față de Rusia va reprezenta un subiect cheie în dezbaterea cu Înaltul Reprezentant pentru Afaceri Externe al UE, Catherine Ashton, ce va avea loc miercuri, 8 iunie 2011, înaintea summit-ului UE-Rusia, programat să se desfășoare la Nizhny Novgorod (în vestul Rusiei), în data de 9 iunie.
Înăsprirea regulilor privind agențiile de rating Proiect de ordine de zi Sesiunea plenară în direct - EP Live Conferințe de presă și alte evenimente EuroparlTV Website-ul Serviciului Audiovizual al Parlamentului European
Parlamentul cere mai multă responsabilitate din partea agențiilor de rating al creditelor
Un investitor privește un monitor la bursă. ©BELGA/ChinaFotoPress/MAXPPP În anii ce au precedat criza, agențiile de rating al creditelor au dat ratinguri mari instrumentelor financiare complexe, care au fost cumpărate de investitori fără prea multe întrebări legate de siguranța acestora.
Aceste produse s-au dovedit mai târziu toxice, ducând la pierderi uriașe și la salvarea sistemului financiar cu ajutorul banilor contribuabililor.
Acum, agențiile îndeamnă statele să ia măsuri de austeritate pentru a evita explozia costurilor împrumuturilor.
Parlamentul va vota marți prioritățile referitoare la revizuirea regulilor privind agențiile de rating, cu câteva săptămâni înainte de prezentarea proiectului legislativ de către Comisia Europeană.
După ce au dat ratinguri false, agențiile cer acum țărilor austeritate, pentru ca acestea să nu piardă încrederea pe piețele financiare și pentru evitarea creșterii costurilor împrumuturilor.
Comisia pentru afaceri economice și monetare de la Parlamentul European a votat miercuri, 16 martie, un raport întocmit de liberalul german Wolf Klinz privind perspectivele viitoare ale agențiilor de rating al creditelor.
Mai multă responsabilitate
Raportul sprijină implicarea mai mare a investitorilor și băncilor în analiza riscului, lucru ce ar reduce încrederea excesivă a acestora în ratinguri și cere creșterea răspunderii civile a agențiilor de rating al creditelor în caz de neglijență gravă. „Agențiile trebuie să fie responsabile pentru ratingurile pe care le emit.
Faptul că ratingurile nu sunt decât opinii nu scutesc agențiile de responsabilitate“, a spus raportorul Klinz.
Raportul mai cere înființarea unei fundații europene de rating de credit. „Crearea acestei fundații este o idee bună doar în cazul în care aceasta va fi complet independentă și neinfluențată de organismele publice sau de alt fel.
Obiectivul acestei fundații ar fi de a încuraja competiția pe piața dominată de trei mari firme active la nivel global“ a arătat raportorul.
Raportul cere Comisiei Europene să prezinte planuri pentru ca fundația să fie finanțată de industria serviciilor financiare doar în primii cinci ani.
Grupurile politice de centru-stânga ar fi preferat o fundație de rating de credit publică.
Oamenii investesc în acțiuni, obligațiuni și instrumente financiare complexe în funcție de ratingul acestora: dacă au un rating bun, prin urmare sunt sigure, oamenii investesc cu dobândă mică, având siguranța că își vor primi banii înapoi; dacă produsele au un rating scăzut, deci sunt riscante, oamenii cer dobândă mare pentru a compensa riscul de faliment.
Conflict de interese
În procesul de rating al creditului apar conflicte de interese: agențiile sunt plătite de vânzători pentru a-i evalua pe aceștia, iar vânzătorii doresc un rating cât mai bun pentru a-și putea vinde produsele scump.
Conform domnului Klinz, „cea mai mare problemă este că agențiile au emis ratinguri pentru produse și în același timp au oferit servicii de consiliere clienților ce plăteau pentru rating“.
Dumnealui a explicat că Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe își va începe activitatea de supraveghere a agențiilor de rating al creditelor în vara aceasta.
O agenție poate ajuta o bancă de investiții să structureze un produs în așa fel încât să obțină pentru el un rating foarte bun, deși productul în sine nu este mai sigur, ci doar pare.
Acest comportament iresponsabil a agravat criza, iar guvernele au fost nevoite să se îndatoreze pentru a salva sistemele financiare.
Îngrijorate, însă, de această creștere a datoriilor, agențiile devalorizează statele și obligațiunile acestora, forțând creșterea contribuției cetățenilor.
Guvernele reacționează reducând cheltuielile pentru serviciile sociale, pentru a „calma piețele“.
Conform domnului Klinz, „devalorizările repetate, în special în cazul Greciei și Spaniei, au venit prea târziu și nu au ajutat la calmarea piețelor“.
Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor și Democraţilor din Parlamentul European și Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică au dorit să reducă implicarea agențiilor în evaluarea datoriilor suverane, însă rezoluția parlamentară cere doar mai multă transparență în felul în care se dau ratingurile.
Raport Rolul agenţiilor de rating pentru credite în criza financiară Vânzarea în lipsă: o afacere periculoasă Parlamentul European și supravegherea financiară în UE (în engleză) ABC-ul crizei financiare Comunicat de presă despre votul din comisie
Cum să îmbunătățim PIB-ul?
Noi indicatori pentru măsurători mai bune
Anna Rosbach: „PIB-ul nu mai este suficient” PIB-ul este cea mai bună măsură a activității macroeconomice.
Deși uneori este văzut ca un indicator al dezvoltării în general, există și critici care spun că PIB-ul nu reflectă progresul făcut în arii precum cea socială și cea de mediu.
Cum să obținem această imagine completă?
Una dintre soluții ar fi așa-numita inițiativă „Dincolo de PIB”, pentru care eurodeputații vor vota marți.
Autoarea raportului, Anna Rosbach (Danemarca) de la Conservatorii şi Reformiştii Europeni ne dă mai multe detalii înainte de vot.
Raportul propune dezvoltarea unor indicatori care să includă toate aspectele cu privire la dezvoltarea unui stat.
Ideea unor astfel de indicatori a fost prima dată discutată în noiembrie 2007, iar acum eurodeputata Anna Rosbach abordează despre această inițiativă în raportul care va fi votat joi.
PIB-ul a fost folosit ca instrument de măsurare a activității macroeconomice de aproape 80 de ani.
De ce folosirea lui nu mai este eficientă?
PIB-ul nu mai este suficient.
Să luăm, de exemplu, unele țări africane.
Acestea sunt bogate în materii prime precum aurul și diamantele, ceea ce le face să pară foarte bogate, în acte.
Cu toate acestea, când vine vorba de cetățeni, aceștia sunt foarte săraci, nu au nici măcar electricitate și apă.
Văzute prin prisma PIB-ului, aceste țări par bogate.
Dictatorii dispun de resurse financiare generoase.
Acestea însă nu ajung la toți cetățenii de rând.
Din punctul meu de vedere, aceasta este o interpretare greșită a PIB-ului.
În raportul dumneavoastră subliniați necesitatea dezvoltării unor indicatori suplimentari.
De ce ar trebui să țină cont aceștia?
Aș vrea să fie dezvoltați indicatori precum: educația pe care o poate primi cineva într-o anumită țară, situația de pe piața forței de muncă, cât valorează banii acolo, cum e cineva tratat dacă se îmbolnăvește, ce oportunități are pentru a-și asigura un trai decent la bătrânețe.
Dar aceasta este doar opinia mea.
Aceste idei nu se regăsesc în raport, pentru că în acest moment încercăm să trasăm un document de bază în vederea compromisului.
Odată ce acesta este adoptat, i se va solicita Comisiei să propună aspecte concrete care pot fi măsurate în mod corespunzător.
Avem nevoie de aspecte care pot fi măsurate folosind Eurostat, și a căror evoluție poate fi urmărită de la an la an.
Deci nu se pune problema unor aspecte fantasmagorice, aspirând la fericirea eternă a cetățenilor din fiecare stat.
Când credeți că acești indicatori vor putea deveni realitate?
Sper că într-un timp destul de scurt, pentru că este nevoie de astfel de indicatori.
Multe state membre importante, precum Franța și Regatul Unit, discută despre acest subiect, în timp ce alte state îl iau în considerație.
UE se alătură destul de târziu acestei discuții și, în opinia mea, trebuie să grăbească puțin procesul.
Raport Comunicare a Comisiei către Consiliu şi Parlamentul European http://www.beyond-gdp.eu/
Deschiderea sesiunii la Strasbourg: vizita președintelui Tadjic și comemorări
În deschiderea sesiunii plenare de la Strasbourg, președintele Jerzy Buzek a salutat prezența președintelui tadjic Emomalii Rahmon aflat într-o vizită oficială la Parlamentul European.
În deschiderea sesiunii plenare de la Strasbourg, președintele Jerzy Buzek a salutat prezența președintelui tadjic Emomalii Rahmon aflat într-o vizită oficială la Parlamentul European.
În continuare, președintele a reamintit că la 4 iunie se sărbătorește cea de-a 22-a aniversare a primelor alegeri parțial-libere din Polonia dar se comemorează și masacrul din piața Tiananmen din China.
El a mai făcut referire la comemorarea deportărilor din statele baltice de către autoritățile sovietice în 1941.
În cadrul reuniunii bilaterale dintre președintele Buzek și domnul Rahmon au fost discutate aspectele relației bilaterale UE-Tadjikistan și necesitatea inițierii de reforme în această țară.
Cu referire la două evenimente majore care au avut loc la 4 iunie 1989, domnul Buzek a reamintit represiunile brutale ale autorităților Republicii Populare Chineze împotriva protestatarilor din piața Tiananmen.
În aceeași zi, în Polonia au avut loc primele alegeri parțial libere din Europa Centrală și de Est, în cadrul cărora candidații opoziției democratice au câștigat la urne.
A 70-a aniversarea a deportărilor în masă din țările baltice
În deschiderea sesiunii a avut loc o scurtă dezbatere, cu intervenții din partea liderilor grupurilor politice, pentru a marca cea de-a 70-a aniversare a deportărilor în masă organizate de către autoritățile sovietice în statele baltice, care fuseseră ocupate din 1940.
Lansând dezbaterea, președintele Buzek a declarat că deportările aveau ca scop "să priveze națiunile din Estonia, Letonia și Lituania de elitele lor sociale și politice".
Este datoria noastră astăzi, a subliniat el, "să prețuim memoria" sutelor de mii de victime ale terorii sovietice în Statele Baltice.
Cu toate acestea, a adăugat Președintele, suferințele popoarelor din Letonia, Lituania și Estonia le-au dat acestora forța și determinarea de a obține, o jumătate de secol mai târziu, independența și de a se întoarce într-o Europă unită.
Deputați care și-au schimbat apartenența la grupurile politice
Președintele a anunțat că deputatul David Campbell-Bannerman (UK) a părăsit grupul EFD și s-a alăturat grupului CRE.
Theodoros Skylakakis (EL) a părăsit grupul PPE și în prezent face parte din grupul ALDE.
Newsletter- sesiune plenară, Strasbourg, 6-9 iunie 2011 Proiect de ordine de zi Urmăriți dezbaterea în direct (selectați 6 iunie 2011) Europarl TV Serviciul audiovizual al Parlamentului European
Transportul transfrontalier de numerar în euro între statele din zona euro
Migrația bancnotelor și monedelor reprezintă o problemă reală pentru zona euro. ©BELGA/WESTEND61/P.Koschel Monedele și bancnotele euro aflate în circulație au o valoare mai mare decât orice altă monedă din lume în numerar.
Datorită diferențelor mari dintre legislațiile naționale, transportul profesional rutier al acestora între statele din zona euro este foarte dificil.
Parlamentul European va vota marți o propunere a Comisiei care dorește să faciliteze transportul transfrontalier al numerarului în euro.
Peste 330 de milioane de oameni din cele 17 state UE folosesc moneda euro.
În fiecare vară, milioane de europeni migrează spre sud în căutarea plajelor frumoase și a ținuturilor însorite.
Nu stau acolo decât câteva săptămâni, dar lasă în urmă miliarde de euro în bancnote și monede.
Migrația trebuie să aibă loc în ambele sensuri
Migrația bancnotelor și monedelor reprezintă o problemă reală pentru zona euro.
Pentru evitarea crizelor de numerar în euro în zonele mai puțin turistice ale Europei, este necesar transportul bancnotelor și monedelor euro.
Însă diferențele dintre legislațiile naționale face acest transport foarte dificil.
Diferențele dintre legislațiile naționale se referă la o gamă largă de aspecte, precum deținerea și portul de arme de foc de către membrii personalului care asigură paza și blindajul, echipamentul vehiculelor de securitate și utilizarea sistemelor inteligente de neutralizare a bancnotelor, se arată în Cartea albă a Comisiei Europene privind transportul rutier transfrontalier profesionist de numerar în euro între statele membre din zona euro.
Creșterea circulației numerarului în zona euro a crescut
Problema s-a agravat în timpul crizei financiare, când cererea de numerar a crescut datorită faptului că cetățenii se temeau de falimentul băncilor.
Creșterea circulației numerarului în zona euro a crescut cu 240% între februarie 2002 și decembrie 2010, arată un studiu al Băncii Centrale Europene.
Parlamentul European dorește ameliorarea legislației actuale privind transportul de numerar pentru evitarea crizelor în viitor.
Deputaţii europeni vor vota în acest sens un raport redactat de eurodeputata franceză Sophie Auconie, de la Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat).
„Avem în comun o monedă.
A venit, deci, timpul să ne asigurăm că aceasta poate circula cu ușurință în zona euro“, a arătat doamna Auconie.
Raportul dumneaei propune regulamente comune europene pentru facilitarea transportului transfrontalier de euro în numerar și garantarea securității echipajelor de transport.
Neutralizarea bancnotelor
bancnotele sunt transportate într-un container dotat cu sistem de degradare a banilor
în momentul începerii transportului, personalul nu mai poate deschide containerul
dacă acesta este forțat, bancnotele sunt „neutralizate“
neutralizarea înseamnă pătarea bancnotelor cu substanțe chimice sau arderea acestora.
Reguli UE pentru transportul transfrontalier de numerar în euro (în engleză) Cartea albă a Comisiei Europene Folosirea bancnotelor euro - sondaje Fișa procedurală
Mandatul european de arestare: proporția face diferența
Mandatul european de arestare le permite statelor membre să solicite arestarea și extrădarea suspecților de pe întreg teritoriul UE. ©BELGA/EPA/R.Weihrauch În ultimii șase ani, la nivel european, au fost emise peste 70.000 de mandate de arestare.
Deși s-a dovedit a fi un instrument eficient în combaterea terorismului și a crimei organizate, mandatul european de arestare vine acum în atenția opiniei publice pentru întrebuințarea sa disproporționată, asigurând extrădarea între statele membre chiar și pentru infracțiuni minore.
Eurodeputații vor ridica problema întrebuințării sale săptămâna aceasta, în plen.
Mandatul european de arestare a fost introdus în 2004, ca urmare a unei propuneri făcute de Comisie în perioada de după atacurile de la 11 septembrie.
Mandatul european de arestare propune o procedură rapidă de extrădare între statele membre.
Deși inițial acesta era adresat suspecților de terorism și infracțiuni grave, definiția acestora s-a dovedit a fi destul de vagă și permisivă, fiind supusă unor interpretări diferite între statele membre.
Eficiență și popularitate
Mandatul european de arestare le permite statelor membre să solicite arestarea și extrădarea suspecților de pe întreg teritoriul UE, indiferent de țara lor de origine, pentru o gamă foarte largă de infracțiuni, chiar și în cazul în care infracțiunea în cauză nu este prevăzută de legislația statului membru în care se află suspectul.
Mai mult de 12.000 de mandate europene de arestare au fost executate cu succes de la introducerea acestui instrument, al cărui efect a fost scurtarea perioadei medii de extrădare între statele membre de la un an la doar câteva săptămâni.
Dincolo de infracțiuni grave
Există și cazuri care arată abuzul întrebuințării acestui instrument.
De exemplu, au existat cazuri în care mandate europene de arestare au fost emise pentru furtul a două anvelope, a unei biciclete sau a unui animal, așa cum este relevat într-o comunicare a Consiliului.
Alte cazuri descriu situația în care un suspect este arestat odată ce trece granița, și asta în condițiile în care mandatul de arestare este anulat de statul care l-a emis.
Cel mai celebru caz de abuz al folosirii mandatului este probabil cel al fondatorului Wikileaks, Julian Assange.
Comisia consideră că, înainte de emiterea unui mandat, ar trebui luate în considerație gravitatea infracțiunii, durata pedepsei, existența unor abordări alternative, mai ales în condițiile în care costurile întregii proceduri de emitere și executare a unui mandat european de arestare se ridică la aproape 25.000 de euro.
Eurodeputații cer răspunsuri
În întrebările orale adresate Consiliului și Comisiei, deputații europeni din toate grupurile politice ridică probleme legate de utilizarea disproporționată a mandatului pentru infracțiuni minore, precum și chestiuni ce vizează protecția drepturilor acuzatului pe parcursul întregului proces, inclusiv dreptul la asistență juridică adecvată și condiții de detenție în diferite state membre.
La acestea se adaugă circumstanțele neclare ale cazurilor în care un mandat european de arestare este refuzat din punct de vedere legal, iar statul emitent continuă încercările de arestare a suspectului.
Reprezentanții Consiliului și ai Comisiei vor răspunde la aceste întrebări în timpul dezbaterii de miercuri, 8 iunie, din Strasbourg.
Mandate în 2009
Polonia: 4.844 de mandate
Germania, 2.433
România, 1.900
Franța, 1.240
Ungaria, 1.038
Olanda, 530.
Întrebările orale Detalii despre mandatul european de arestare Comunicat de presă (site-ul Comisiei Europene, în engleză) Raportul Comisiei (în engleză) Mandatul european de arestare și principiul de proporționalitate (în engleză) Folosirea disproporționată a mandatului european de arestare: o amenințare pentru drepturile omului
E. coli: eurodeputații cer prudență și investigații
Misterul epidemiei de E. coli continuă să suscite interesul Europei.
Acum Spania cere compensaţii după ce s-a dovedit că sursa nu o reprezintă castraveţii lor.
Doi eurodeputaţi explică polemica.
Peste 1.500 de persoane din nouă state europene au fost infectate cu bacteria E. coli.
În timp ce numărul de morți a crescut la 16, cercetătorii nu au încă dovezi clare cu privire la sursa infecției.
Dacă știința se dovedește neputincioasă în fața acestei crize, lupta pe plan politic abia a început.
Eurodeputații au dezbătut în această dimineață problemele legate de repercusiunile pe care această criză le poate avea asupra agriculturii și asupra sistemului de sănătate publică european.
Principala problemă dezbătută împreună cu reprezentantul Comisiei, John Dalli, a fost aceea a metodelor care ar trebui adoptate la nivel european pentru a asigura pe viitor o mai bună coordonare în astfel de crize.
Propunerea făcută la masa tratativelor a fost aceea de a introduce obligativitatea noului mod de etichetare a alimentelor, care prevede furnizarea de informații cu privire la proveniența produselor.
Reacția inițială
Cele mai multe cazuri de infecție înregistrate au fost pe teritoriul Germaniei.
Eurodeputatul Peter Liese (Germania) de la Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat) este de acord ca publicul să fie bine informat în astfel de situații, însă atrage atenția asupra faptului că, în cazul Germaniei, informațiile au fost făcute publice prea devreme. „Germania trebuie să găsească o modalitate de a gestiona acest lucru,” spune eurodeputatul.
Reacția Germaniei a scos la iveală problema de comunicare existentă între laboratoare și miniștri. „Cine are autoritatea necesară pentru a lua astfel de decizii?”, se întreabă Rebecca Harms (Germania) de la Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană.
Compatrioata sa, Sabine Wils, de la Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică adaugă faptul că profitul nu ar trebui să fie mai important decât sănătatea consumatorilor și că sistemul decizional german s-a dovedit a fi ineficient atât la nivel regional cât și la nivel central. „Gradul de confuzie creat în Germania a atras după sine consecințe dezastruoase”, spune eurodeputata.
Concluzii premature și nevoia de cercetare științifică
Comisarul John Dalli este la curent cu progresul făcut zilnic de autoritățile sanitare și celulele de criză pentru a rezolva situația. „Este important să reducem orice temeri nefondate”, spune comisarul, cerându-le statelor membre să evite tragerea unor concluzii premature care nu se bazează pe dovezi științifice.
Dumnealui atrage atenția asupra faptului că impunerea unor interdicții pentru produsele europene nu este justificată, întrucât se știe că sursa este limitată la o zonă în jurul Hamburgului.
În cursul zilei de astăzi este programată o reuniune extraordinară a Consiliului pentru agricultură la Luxemburg, în care se va discuta despre impactul financiar pe care îl are această criză asupra agriculturii.
Gestionarea viitoare a crizelor alimentare
Pe plan european, criza scoate la iveală necesitatea introducerii noului regulament cu privire la etichetarea produselor alimentare.
James Nicholson (Regatul Unit) de la Conservatorii şi Reformiştii Europeni este de părere că atenția nu ar trebui îndreptată asupra felului în care ar fi trebuit rezolvate lucrurile, ci asupra necesității de a pune la punct un sistem de prevenire a unor astfel de crize.
Corinne Lepage (Franța) de la Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa adaugă că „principiul precauției trebuie să primeze”.
Eurodeputata solicită, de asemenea, impunerea noilor reguli pentru etichetare.
Linda McAvan (Regatul Unit) se alătură acestei solicitări.
Eurodeputata spune că „nu e normal ca europenii să fie în pericol de moarte după ce mănâncă o salată”, atrăgând atenția asupra faptului că noile metode de etichetare nu sunt susținute de către Consiliu.
Cea mai dramatică intervenție i-a aparținut eurodeputatului neafiliat Francisco Sosa Wagner (Spania) care, ținând un castravete în mână, a declarat că producătorii ar trebui să fie susținuți financiar pentru daunele suferite în urma acestei crize.
Ceilalți eurodeputați au susținut această idee, luând în considerație compensarea financiară ca modalitate de a contrabalansa daunele înregistrate în sectorul european de legume și fructe.
Comisarul John Dalli în timpul dezbaterii Înregistrarea video a dezbaterii Antibioticele: când prea mult strică
Transportul rutier: PE introduce principiul "poluatorul plătește"
Eurodeputaţii au aprobat o înţelegere de compromis privind taxarea camioanelor grele pentru utilizarea unei infrastructuri rutiere costisitoare şi pentru poluare fonică şi atmosferică.
Revizuirea regulilor de taxare pentru transportul rutier de marfă ("Eurovigneta") va include plata de către transportatori a costului poluării atmosferice și sonore, în plus față de taxa pentru utilizarea autostrăzilor.
Textul adoptat marți de către deputații europeni garantează faptul că veniturile obținute din aceste taxe vor fi utilizate pentru finanțarea în viitor a unui sistem de transporturi mai performante și mai puțin poluante.
În cadrul dezbaterii, raportorul belgian Said El Khadraoui (S&D) a subliniat că acest compromis marchează o etapă importantă pentru politica de transporturi pentru următorii zece ani oferind "statelor membre, pentru prima dată, posibilitatea de a include costurile externe (...) și de a utiliza mai bine o largă gamă de taxe de utilizare pentru îmbunătățirea mobilității".
3-4 cenți (pe vehicul / pe km, în medie) vor putea fi astfel adăugați prețului utilizării infrastructurilor pentru a acoperi costurile externe determinate de transportul rutier, începând cu poluarea aerului și a zgomotelor emise.
În afara rețelelor de transport transeuropean, directiva se va aplica și transportului pe autostrăzi, dispozițiile sale fiind aplicabile vehiculelor mai mari de 3,5 tone.
Dacă un stat membru dorește să acorde derogări pentru vehicule de până la 12 tone, va trebui să notifice Comisiei motivele pentru care acordă aceste derogări.
Statele membre se angajează în schimb să investească 15% din încasările globale în rețelele de transport transeuropean.
Restul încasărilor ar trebui să servească la atenuarea efectelor negative și dezvoltarea ansamblului sistemului de transporturi durabile.
Pentru a favoriza transparența și dezbaterea publică, deputații au inclus în textul directivei obligația statelor membre de a informa cu regularitate Comisia cu privire la tarifele aplicate și utilizarea redevențelor.
Favorizarea înnoirii parcului auto
Camioanele cu motoare mai puțin poluante vor fi exonerate de la plata taxelor pentru poluare atmosferică până la 1 ianuarie 2014 pentru categoria de emisii EURO V și până la 1 ianuarie 2018 pentru EURO VI.
În zonele sensibile și de munte, o majorare de până la 25% va putea fi adăugată costurilor externe pentru categoriile cele mai poluante (EURO 0 până la EURO II), aceasta fiind extinsă la 1 ianuarie 2015 și categoriei EURO III.
Evitarea congestionării traficului
Pentru o gestiune mai eficientă a traficului, pot fi aplicate variații ale taxei Eurovigneta.
Acestea trebuie însă aplicate într-un mod neutru din punct de vedere al veniturilor.
Variația taxei poate ajunge până la 175% în zonele congestionate, cu tarife mai mari aplicabile pe durata celor 5 ore de vârf, și cu tarife mai mici în restul timpului.
Pentru a permite întreprinderilor de transport calcularea costurilor și adaptarea planificărilor de transport, Comisia va pune la dispoziția acestora o listă a tarifelor și a orarelor aplicabile pe teritoriul UE.
Noile reguli ale dispozițiilor "Eurovigneta" sunt rezultatul unui acord în a 2-a lectură cu Consiliul și trebuie să fie adoptate în mod formal de statele membre.
Acestea le vor putea aplica la trei săptămâni după publicarea în Jurnalul Oficial.
Textul a fost adoptat cu 505 voturi pentru, 141 împotrivă și 17 abțineri.
Textele adoptate vor fi disponibile aici (selectați 7 iunie 2011) Urmăriți dezbaterea în direct Profilul raportorului Said El Khadraoui (S&D, BE) Notă de informare a Comisiei Europene privind directiva Eurovigneta (versiune nouă, EN)
Eurodeputații luptă împotriva registrelor de adrese false
Printre victimele fraudelor care folosesc cărți de adrese false se numără IMM-uri, ONG-uri, librării, chiar și școli. ©BELGA/ILLUSTRA/C.Laurent În ultimii 8 ani, Parlamentul a primit mai mult de 400 de petiții cu privire la practicile frauduloase care folosesc registre de adrese pentru companii.
Eurodeputații solicită stabilirea unor măsuri legitime adecvate de protecție pentru companiile europene.
Subiectul va fi dezbătut joi, 9 iunie, în plen.
Votul pentru aceeași rezoluție va urma dezbaterii.
Printre victimele fraudelor care folosesc cărți de adrese false se numără IMM-uri, ONG-uri, librării, chiar și școli.
Toți cei care cad în plasa infractorilor riscă să plătească până la 1000 de euro după ce au fost păcăliți să-și înscrie adresa gratuit într-un registru pentru companii.
Cum funcționează
La început, companiile primesc o ofertă gratuită de a-și înscrie adresa într-un registru de afaceri.
Li se solicită că completeze mai multe câmpuri cu privire la detaliile administrative.
În pasul doi, acestora li se solicită să trimită un formular de comandă semnat, chiar dacă nu au realizat nici o comandă.
Aici intervine înșelăciunea.
Formularul conține clauze, scrise cu un font foarte mic, în care se menționează faptul că, prin acordarea semnăturii, compania se abonează și pentru alte înscrieri viitoare în registru, care nu mai sunt gratuite.
După o anumită perioadă, compania în cauză începe să primească scrisori de amenințare de la companii de recuperare a datoriilor.
De cele mai multe ori, infractorii pun bazele afacerii într-un stat membru diferit de cel al „viitoarelor victime”.
Astfel, companiile înșelate nu pot apela la autoritățile naționale pentru ajutor.
Cum mii de companii cad victime infractorilor, Parlamentul vrea să găsească o soluție și să pună capăt valului de petiții ce vizează acest tip de fraude.
Paza bună trece primejdia rea
Eurodeputatul Simon Busuttil (Malta) de la Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat) a întocmit un raport încă din anul 2008 pe această temă.
Eurodeputatul militează pentru stabilirea unor măsuri de protecție mai eficiente la nivel european.
Privirile deputaților europeni se îndreaptă acum înspre Comisie, căreia i se solicită să verifice dacă directiva din 2006, care tratează publicitatea înșelătoare și comparativă, este suficientă și pusă în aplicare în mod corespunzător de statele membre.
Eurodeputații cer să se ia măsuri corective împotriva statelor care nu aplică această directivă corespunzător și subliniază nevoia de accelerare a revizuirii legislative care condamnă astfel de practici.
Propunere de rezoluție Întrebare orală către Comisie Rezoluţia din 16 decembrie 2008 referitoare la anuarele profesionale înşelătoare Studiu privind practicile comerciale necinstite
Bulgaria și România sunt pregătite să adere la spațiul Schengen, conform PE
Polițiști la frontiera română ©BELGA/EPA/R.Ghement Parlamentul a dat astăzi undă verde României și Bulgariei să se alăture spațiului Schengen.
Cele două țări au îndeplinit toate condițiile necesare, conform rapoartelor de evaluare, sunt de părere membrii PE, dar Parlamentul trebuie să rămână informat cu privire la măsurile suplimentare ce urmează să fie luate în zona Bulgaria-Turcia-Grecia pentru a face față unei posibile creșteri a presiunii exercitate de migrație.
Avizul PE, adoptat cu o largă majoritate, 487 voturi pentru, 77 împotrivă și 29 de abțineri și va fi transmis Consiliului JAI, care se reunește mâine, la Luxemburg.
În urma evaluării progreselor celor două state membre și a constatărilor echipelor de experți din vizitele de monitorizare, deputații europeni au ajuns la concluzia că, deși unele probleme rămase vor necesita o raportare periodică și o atenție sporită în viitor, nu constituie un obstacol în calea aderării depline la Schengen a României și Bulgariei.
"Suntem în poziția de a bineveni Bulgaria și România în Schengen și sper că Consiliul va adopta aceeași poziție odată ce a primit avizul nostru pozitiv (...)
Cetățenii ambelor țări trebuie considerați cetățeni europeni cu drepturi depline și nu trebuie să devină ostatecii discursurilor populiste", a declarat în cadrul dezbaterii raportorul Carlos Coelho (PPE, PT).
Zona frontalieră Bulgaria - Turcia - Grecia
Cu toate acestea, domnul Coelho a subliniat, de asemenea, nevoia recunoașterii faptului că migrația ilegală transformă Bulgaria,Turcia și Grecia în zonele cele mai sensibile ale UE în ceea ce privește frontierele externe.
Acest lucru înseamnă că Bulgaria trebuie să ia măsuri suplimentare, inclusiv să implementeze un plan special de acțiune pentru aderarea la spațiul Schengen și să elaboreze o abordare comună cu Grecia și Turcia pentru a face față unei posibile creșteri a presiunii exercitate de migrație
Deputații europeni au adoptat un amendament prin care cer statelor membre în cauză să anunțe PE și Consiliul, în scris, în următoarele şase luni de la data intrării în vigoare a deciziei de integrare, cu privire la orice deficienţe şi punerea în aplicare a acestor măsuri suplimentare.
Următorii pași
Verificarea îndeplinirii tuturor cerințelor Schengen de către noii membri (control de teren, frontiere maritime şi aeriene, eliberarea vizelor, cooperarea poliţienească, conectarea şi utilizarea Sistemului de Informaţii Schengen şi de protecţie a datelor) este o precondiție pentru ca, în urma consultării PE, Consiliul de Miniștri să decidă eliminarea controalelor la frontierele interne cu statele membre.
"Schengen reprezintă una dintre cele mai mari realizări ale UE, pe care nu avem voie să o distrugem cu decizii pripite.
Sistemul Schengen oferă cele mai înalte standarde pentru managementul frontierelor.
România și Bulgaria îndeplinesc aceste criterii - în consecință, nu trebuie să amânăm integrarea lor.
Solicit Consiliului să urmeze recomandările votului exprimat azi de o mare majoritate a Parlamentului European", a declarat președintele Jerzy Buzek.
Decizia de integrare va trebui să fie luată de către Consiliu, prin decizia unanimă a tuturor guvernelor din statele care deja fac parte din spaţiul Schengen.
Membrii actuali ai spațiului Schengen
Spațiul Schengen cuprinde, în prezent, 25 de membri: 22 de state UE (Austria, Belgia, Danemarca, Franța, Finlanda, Germania, Grecia, Italia, Luxemburg, Olanda, Portugalia, Spania, Suedia, Republica Cehă, Estonia, Ungaria, Letonia, Lituania, Malta, Polonia, Republica Slovacă și Slovenia) și trei țări asociate non-UE (Norvegia, Islanda și Elveția).
Liechtenstein ar trebui să devină în curând a patra ţară asociată.
În prezent, libera circulaţie este garantată în cadrul unui teritoriu care posedă 42,673 km de coastă și 7,721 km de frontiere terestre, în interiorul căruia trăiesc în jur de 400 de milioane de persoane.
Textele adoptate vor fi disponibile aici (selectați 8 iunie 2011) Urmăriți dezbaterea în direct (selectați 7 iunie 2011) Profilul raportorului Carlos Coelho (PPE, PT)
Înghețarea bugetului 2014-2020 nu este posibilă fără renunțarea la anumite politici
Raportorul Salvador Garriga Polledo PE a lansat o provocare pentru statele membre care doresc să înghețe următorul buget pe termen lung al UE (2014 - 2020).
Aceste țări ar trebui să prezinte prioritățile la care vor să renunțe în consecința înghețării, sunt de părere membrii PE.
Dacă toate obiectivele și proiectele politice convenite pentru UE urmează să fie finalizate, o creştere minimă de 5% este necesară, comparativ cu bugetul 2013, consideră Parlamentul European.
"Trebuie să punem capăt acestui obicei prost de a se angaja politic fără a dispune de finanțarea necesară (...)
Reducerea bugetului UE nu este o opțiune viabilă pentru cei ca noi care cred într-o Europă competitivă", a declarat Salvador Garriga Polledo (PPE, ES), responsabil pentru raportul privind bugetul de șapte ani, cunoscut sub numele de cadru financiar multianual (CFM) sau ca perspectivele financiare, raport elaborat de către Comisia specială privind provocările politice din Parlament.
Rezoluția a fost adoptată astăzi cu 468 voturi pentru, 134 împotrivă și 54 de abțineri, înainte de începerea negocierilor cu Consiliul (statele membre), așteptate să înceapă în săptămânile următoare.
Deputații europeni sunt de părere că înghețarea următorului CFM la nivelul din 2013 "nu este o opțiune viabilă".
O creștere de cel puțin 5% peste nivelul din 2013 - conform propunerii deputaților - ar însemna că bugetul UE ar fi aproximativ 1,11% din venitul național brut (VNB) total al UE, peste estimarea de 1,06% pentru 2013.
Membrii PE îndeamnă statele membre care pledează pentru un buget înghețat sau redus pe termen lung să specifice exact priorităţile politice la care vor să renunțe pentru a face loc pentru un buget tăiat.
Parlamentul își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că restricțiile bugetare ar putea pune în pericol creșterile cheltuielilor deja convenite în domeniul cercetării și inovării (de la nivelul actual de 1,9% din produsul intern brut, la 3% din produsul intern brut), cât și cele privind investițiile în infrastructură, politica externă şi extindere.
Politica regională (fonduri structurale și de coeziune) și cheltuielile agricole ar trebui să rămână la nivelul actual, menționează rezoluția.
Cu referire la regiunile a căror PIB/locuitor se află între 75% și 90% al PIB mediu european, deputații solicită Comisiei să stabilească o categorie intermediară pentru următoarea perioadă bugetară, cu scopul de a oferi acestor regiuni un statut mai clar și mai multă securitate în procesul de dezvoltare.
În plus, investițiile în infrastructura energetică ar trebui să crească.
Economiile care s-ar putea realiza prin economii în administrația UE, de exemplu un sediu unic al Parlamentului European.
Noi resurse, renunțarea la rabaturi Membrii PE critică sistemul actual de finanțare, care se bazează aproape în totalitate pe așa-numitele ”contribuții naționale” și care a devenit foarte complex.
Tratatul de la Lisabona menționează că "bugetul este finanțat integral din resurse proprii".
Actuala metodă de finanțare pune un accent disproporționat pe soldurile nete între statele membre, fiind astfel în contrazicere cu principiul solidarității UE, reducând interesul comun european și ignorând în mare parte valoarea adăugată europeană, mai argumentează deputații europeni.
Un sistem de finanțare autonom ar fi "mai echitabil, mai transparent, mai simplu și mai corect", consideră membrii PE, care subliniază, în același timp, că o reformă bugetară nu trebuie să afecteze volumul bugetului și nu va crește sarcina fiscală globală pentru cetățeni.
Deputații solicită, de asemenea, eliminarea "reducerilor, excepțiilor și mecanismelor de corecție existente", acumulate în sistemul actual.
Flexibilitate Una din problemele actuale ale CFM este lipsa flexibilității bugetelor anuale, care pot fi cu greu adaptate, în eventualitatea apariției unor cheltuieli noi sau neașteptate.
Membrii PE își doresc, astfel, să creeze o marjă CFM globală care să fie atribuită diferitelor rubrici în funcție de nevoile estimate ale acestora.
Următorii pași PE este prima instituție UE care își prezintă poziția cu privire la următorul buget pe termen lung.
La 29 iunie, Comisia Europeană va prezenta două propuneri privind următorul CFM, respectiv resursele proprii, negocierile începând la aceeași dată.
Actualul CFM se încheie în 2013.
Textele adoptate vor fi disponibile aici (selectați 8 iunie 2011) Urmăriți dezbaterea în directi (selectați 8 iunie 2011) Profilul raportorului Salvador Garriga Polledo (PPE, SP) Întrebări și răspunsuri privind viitorul bugetului UE și al resurselor proprii Înregistrarea conferinței de presă (selectați 8 iunie 2011, 14.30-15.00)
Eurodeputații discută despre testele de rezistență pentru centralele nucleare
Mult aşteptatele detalii legate de testele de stres pentru centralele nucleare au fost dezvăluite iar eurodeputaţii se întreabă dacă testele includ toate aspectele esenţiale.
De la 1 iunie, toate centralele nucleare de pe teritoriul UE vor fi reevaluate, așa cum au decis eurodeputații în luna martie.
Printre criteriile europene luate în considerație de acest test se numără potențiale dezastre precum cutremure, inundații, erori umane, accidente de avion.
Atacurile teroriste sunt tratate în mod separat.
Comisia va prezenta Parlamentului criteriile complete joi.
Am consultat câțiva deputați cu privire la așteptările lor cu privire la aceste teste.
De la o abordare precaută...,
Criteriile pentru noile teste au fost atât aclamate cât și criticate de eurodeputați.
Președintele comisiei pentru industrie, cercetare şi energie, eurodeputatul Herbert Reul (Germania) de la Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat), spune că aceste criterii sunt suficient de stricte. „Ele includ chiar și accidente de avion, în timp ce pentru actele de terorism va fi desemnat un grup separat de lucru care va discuta despre măsurile de siguranță.
În momentul de față, cel mai important lucru este punerea lor în practică”, declară deputatul european.
Jo Leinen (Germania) de la Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor și Democraţilor din Parlamentul European crede că introducerea catastrofelor naturale și a erorilor umane pe lista criteriilor este de bun augur.
Cu toate acestea, „excluderea unor domenii cruciale precum atacurile teroriste sau cele cibernetice reduce semnificativ din valoarea și semnificația acestor teste”, spune eurodeputatul.
Lena Ek (Suedia) de la Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa caracterizează noile teste ca fiind „prea slabe”, întrucât „criteriile nu sunt destul de clare vizavi de independența și transparența lor”.
... la scoaterea din uz
În opinia eurodeputatei Niki Tzavela (Grecia) de la Grupul Europa Libertăţii şi Democraţiei, cea mai sigură abordare este renunțarea graduală la acest tip de energie, întrucât „după Fukushima, cu toții am văzut că producerea energiei nucleare este periculoasă și imprevizibilă”, spune eurodeputata.
Dumneaei i se alătură Sabine Wils (Germania) de la Grupul Confederal al Stângii Unite Europene care declară că „vom fi în siguranță numai dacă vom închide definitiv centralele nucleare.”
Efecte imediate
Comisia a sugerat închiderea centralelor care pică testul.
Ultimul cuvânt îl au, în acest caz, tot statele membre.
Pentru Rebecca Harms (Germania) de la Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană aceasta este o problemă.
Fiecare stat membru are putere de decizie vizavi de numărul instalațiilor care sunt cuprinse în test.
În opinia eurodeputatei, aceste teste ar trebui aplicate și instalațiilor de depozitare a combustibilului nuclear uzat.
Majoritatea eurodeputaților cad de acord atunci când vine vorba de închiderea centralelor care nu trec testul.
Există totuși și opinii contra.
Herbert Reul nu acordă o importanță primară acestui fapt, propunând ca primul pas modernizarea.
Jo Leinen acceptă, de asemenea, această opțiune.
Lena Ek avertizează asupra faptului că aceste teste nu ar trebui să rămână doar la stadiul de proiect, ci ar trebui implementate imediat.
Giles Chichester (Regatul Unit) de la Conservatorii şi Reformiştii Europeni spune că asta depinde de autoritățile din domeniul energetic din fiecare stat membru.
Comisia militează pentru extinderea acestor teste dincolo de granițele UE, în Elveţia, Rusia, Ucraina şi Armenia.
Eurodeputații susțin acest plan.
Ei spun că radiațiile nu cunosc granițe, dând ca exemplu accidentul de la Cernobîl.
După Fukushima: în UE testele de rezistență debutează la 1 iunie Energia nucleară - site-ul Comisiei Europene Dezbatere aprinsă la Parlament despre energia nucleară după catastrofa din Japonia Energia nucleară: centralele din UE trebuie supuse unor simulări de criză
Parlamentul European pune condiții pentru încheierea unui acord viitor UE-Rusia
Stefan Fule a vorbit în numele Înaltului Reprezentant Catherine Ashton Având în vedere apropiatul summit UE-Rusia (9-19 iunie), grupurile politice din Parlament au transmis un mesaj clar liderilor europeni: Da pentru un comerț mai intens, vize și acorduri de cooperare cu Rusia, dar numai dacă Moscova oferă garanții în ceea ce privește îmbunătățirea respectării drepturilor, incluzând aici "hotărârile judecătorești motivate politic" luate împotriva liderilor opoziției, lipsa de libertate a presei, interzicerea paradelor gay sau ocupația militară ilegală în Georgia.
Conștienți de interdependența dintre UE și Rusia în domeniile economic, energetic și politic, deputații europeni speră ca summit-ul de la Nijni Novgorod (vestul Rusiei), care începe joi, 9 iunie, va reprezenta un nou impuls dat negocierilor pentru noul Acord de Parteneriat și Cooperare cu Moscova, precum și foii de parcurs convenită recent pentru eliminarea vizelor UE pentru Federația Rusă și reafirmarea sprijinului UE pentru aderarea Rusiei la Organizația Mondială a Comerțului (OMC).
În schimb însă, vor trebui abordate anumite subiecte sensibile ce țin de comerț și drepturile omului.
Reprimarea liderilor opoziției, corupția judecătorilor Deputații europeni denunță "interferența politică" și "deciziile instanțelor motivate politic" împotriva lui Mihail Hodorkovski, necesitatea de a investiga în continuare încarcerarea și moartea lui Sergei Magnitski și a altor prizonieri politici și restricțiile uzuale întâmpinate de partidele de opoziție la înregistrarea în alegeri, precum cele care vor avea loc în decembrie 2011 pentru Duma de Stat.
Membrii Parlamentului European s-au arătat de asemenea îngrijorați în legătură cu lipsa de libertate a presei și a libertății de asociere, așa cum rezultă din decizia de interzicere a organizării unui marș al persoanelor homosexuale în Moscova, pentru al șaselea an consecutiv.
Politica de vize și conflictul din Georgia Grupurile politice iau act de foia de parcurs convenită recent pentru eliminarea vizelor între UE și Rusia, care trebuie să "țină cont de o abordare pas-cu-pas" în urma unui progres practic real, afirmă aceștia.
În orice caz, Înaltul Reprezentant al UE pentru Afaceri Externe, Catherine Ashton, trebuie să convingă Rusia să pună capăt emiterii de pașapoarte cetățenilor din provinciile ocupate ale Georgiei, Osetia de Sud si Abhazia.
În ceea ce privește acest conflict, Rusiei i se solicită să respecte acordul în vigoare cu Georgia și să își retragă trupele din aceste teritorii georgiene ocupate.
Energia: evitarea unui nou caz de tipul Fukushima "Furnizarea de resurse naturale nu ar trebui folosită drept instrument politic, atrag atenția deputații europeni, care îndeamnă guvernele să caute o "soluție trilaterală, echilibrată între UE-Rusia-Ucraina privind viitoarele importuri de gaze în UE și să ajungă la un angajament comun în cadrul summit-ului, în vederea efectuării de teste de stres solicitante la centralele nucleare pentru a evita situații precum cea produsă la centrala din Fukushima, Japonia.
Un amendament înaintat de grupul Verzilor, prin care se solicita închiderea imediată a reactoarelor nuclear similare cu cele de la Cernobîl, a fost respins cu 409 împotrivă, 180 voturi pentru și 25 abțineri.
Aderarea la OMC Deputații speră că acest summit va servi la soluționarea problemei legate de aderarea Rusiei la Organizația Mondială a Comerțului, inclusiv cea cu privire la interzicerea importurilor de legume provenind din UE și renunţarea la orice măsură protecţionistă, "printre care se numără rectificarea piedicilor în calea comerţului, precum uniunea vamală Rusia-Kazahstan-Belarus, care a dus la tarife consolidate mai mari".
Textele adoptate vor fi disponibile aici (selectați 9 iunie 2011) Urmăriți dezbaterea în direct (selectați 8 iunie 2011) Galeria foto a sesiunii
RO
1
PHOTO
20110601PHT20612.jpg
RO
2
PHOTO
20110601PHT20620.jpg
RO
3
LINK
/sides/indexPartSession.do?reference=2011-06&language=RO
RO
4
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/research-by-date?language=ro
RO
5
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-program?language=ro
RO
6
LINK
http://www.europarltv.europa.eu/ro/home.aspx
RO
7
LINK
http://audiovisual.europarl.europa.eu/
RO
8
PHOTO
20110304PHT14853.jpg
RO
12
LINK
/sides/getDoc.do?language=en&type=IM-PRESS&reference=20100902IPR80950
RO
15
PHOTO
20110601PHT20618.jpg
RO
17
LINK
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0433:FIN:ro:HTML
RO
18
LINK
http://Dincolo de PIB
RO
19
PHOTO
20110601PHT20622.jpg
RO
20
LINK
/ro/headlines/content/20110526FCS20303/1/html/Newsletter-sesiune-plenar%C4%83-Strasbourg-6-9-iunie-2011
RO
21
LINK
/sides/indexPartSession.do?reference=2011-06&language=RO
RO
22
LINK
/sed/speeches.do
RO
23
LINK
http://www.europarltv.europa.eu/ro/home.aspx
RO
24
LINK
http://audiovisual.europarl.europa.eu/
RO
25
PHOTO
20110601PHT20616.jpg
RO
26
LINK
http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/cash/transport/index_en.htm
RO
27
LINK
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0214:FIN:ro:PDF
RO
28
LINK
http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/art2_mb201104en_pp79-90en.pdf
RO
29
LINK
/oeil/file.jsp?id=5865622
RO
30
PHOTO
20110601PHT20614.jpg
RO
32
LINK
http://europa.eu/legislation_summaries/justice_freedom_security/judicial_cooperation_in_criminal_matters/l33167_en.htm
RO
33
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/11/454&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en
RO
34
LINK
http://ec.europa.eu/justice/policies/criminal/extradition/docs/com_2011_175_en.pdf
RO
35
LINK
http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/07/st10/st10975.en07.pdf
RO
36
LINK
https://wcd.coe.int/wcd/ViewDoc.jsp?id=1760139&Site=COE
RO
37
EUROPARL-TV
http://www.europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=4c9297c6-170f-4a9d-8c6f-9efb014417c1&cid=00000000-0000-0000-0000-000000000000&lang=ro&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=off
RO
38
PHOTO
20110607PHT20856.jpg
RO
39
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?date=20110607&language=FR&askedDiscussionNumber=1
RO
40
LINK
/ro/headlines/content/20110408STO17333/html/Antibioticele-c%C3%A2nd-prea-mult-stric%C4%83
RO
41
EUROPARL-TV
http://www.europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=8ffbe51d-6696-4780-bedf-9efb01441e77&cid=00000000-0000-0000-0000-000000000000&lang=ro&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=off
RO
42
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=RO
RO
43
LINK
/sed/speeches.do
RO
44
LINK
/members/public/yourMep/view.do?language=RO&partNumber=1&name=El+Khadraoui&id=25718
RO
45
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/11/378&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en
RO
46
PHOTO
20110527PHT20384.jpg
RO
50
LINK
/document/activities/cont/201007/20100713ATT78792/20100713ATT78792EN.pdf
RO
51
PHOTO
20110601PHT20628.jpg
RO
52
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=RO
RO
53
LINK
/sed/speeches.do
RO
54
LINK
/members/public/yourMep/view.do?language=RO&partNumber=1&name=coelho&id=1892
RO
55
PHOTO
20110608PHT20941.jpg
RO
56
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=LT
RO
57
LINK
/sed/speeches.do
RO
58
LINK
/members/expert/groupAndCountry/view.do?language=RO&group=2952&partNumber=1&country=ES&id=1665
RO
59
LINK
/en/pressroom/content/20110519BKG19718/html/QA-on-future-EU-budget-and-own-resources
RO
60
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/research-committee-and-other?isSearchOtherEvents=true&format=wmv&byLeftMenu=researchotherevents&language=ro
RO
61
EUROPARL-TV
http://www.europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=3d21dbd0-763d-40fe-8279-9eee01288ec2&cid=00000000-0000-0000-0000-000000000000&lang=ro&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=off
RO
62
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/11/640&format=HTML&aged=0&language=RO&guiLanguage=en
RO
63
LINK
http://ec.europa.eu/energy/nuclear/safety/stress_tests_en.htm
RO
64
LINK
/ro/headlines/content/20110316STO15692/html/Dezbatere-la-Parlament-despre-energia-nuclear%C4%83-dup%C4%83-catastrofa-din-Japonia
RO
65
LINK
/ro/headlines/content/20110324FCS16438/11/html/Energia-nuclear%C4%83-centralele-din-UE-trebuie-supuse-unor-simul%C4%83ri-de-criz%C4%83
RO
66
PHOTO
20110608PHT20947.jpg
RO
67
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=RO
RO
68
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/research-by-date?language=ro
RO
69
LINK
http://www.flickr.com/photos/european_parliament/sets/72157626775280861/show/
-//EP//TEXT COMPARL PE-454.361 01 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100607FCS75591 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110204STO13204 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100414FCS72750 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110314IPR15465 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT COMPARL PE-460.599 01 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT AGENDA 20110608 SIT NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT MOTION B7-2011-0342 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT OQ O-2011-000087 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0608 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
