A7-0072/2009
17.11.2009
*
RAPORT
referitor la iniţiativa Regatului Belgiei, Republicii Cehe, Republicii Federale Germania, Regatului Spaniei, Republicii Franceze, Republicii Ungare, Regatului Ţărilor de Jos, Republicii Slovace, Republicii Finlanda, Regatului Suediei şi Regatului Unit al Marii Britanii şi al Irlandei de Nord, privind adoptarea unei decizii a Consiliului de instituire a unei reţele europene de prevenire a criminalităţii (REPC) şi de abrogare a Deciziei 2001/427/JAI
(11421/2009 – C7‑0109/2009 – 2009/0812(CNS))
Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne
Raportoare: Sonia Alfano
PE 430.474v03-00
Legenda simbolurilor utilizate
* Procedura de consultare
majoritatea voturilor exprimate
**I Procedura de cooperare (prima lectură)
majoritatea voturilor exprimate
**II Procedura de cooperare (a doua lectură)
majoritatea voturilor exprimate pentru a aproba poziția comună majoritatea membrilor care compun Parlamentul pentru a respinge sau a modifica poziția comună
*** Aviz conform
majoritatea membrilor care compun Parlamentul, cu excepția cazurilor prevăzute la articolele 105, 107, 161 și 300 din Tratatul CE și la articolul 7 din Tratatul UE
***I Procedura de codecizie (prima lectură)
majoritatea voturilor exprimate
***II Procedura de codecizie (a doua lectură)
majoritatea voturilor exprimate pentru a aproba poziția comună majoritatea membrilor care compun Parlamentul pentru a respinge sau a modifica poziția comună
***III Procedura de codecizie (a treia lectură)
majoritatea voturilor exprimate pentru a aproba proiectul comun
(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie.)
Amendamente la un text legislativ
În amendamentele Parlamentului, textul modificat este evidențiat prin caractere cursive aldine .
În cazul actelor de modificare, fragmentele preluate ca atare dintr-o dispoziție existentă pe care Parlamentul dorește să o modifice, dar pe care Comisia nu a modificat-o, sunt evidențiate cu caractere aldine .
Eventualele eliminări ale unor astfel de fragmente sunt semnalate prin simbolul următor: [...].
Evidențierea cu caractere cursive simple este o indicație pentru serviciile tehnice, referitoare la elemente ale textului legislativ propuse pentru a fi corectate în vederea elaborării textului final (de exemplu elemente evident greșite sau omise într-o anumită versiune lingvistică).
Propunerile de corectură sunt supuse acordului serviciilor tehnice în cauză.
CUPRINS
PROIECT DE REZOLUȚIE LEGISLATIVĂ A PARLAMENTULUI EUROPEAN...................5
EXPUNERE DE MOTIVE..........................................................................................................7
PROCEDURĂ...........................................................................................................................11
PROIECT DE REZOLUȚIE LEGISLATIVĂ A PARLAMENTULUI EUROPEAN
referitoare la iniţiativa Regatului Belgiei, Republicii Cehe, Republicii Federale Germania, Regatului Spaniei, Republicii Franceze, Republicii Ungare, Regatului Ţărilor de Jos, Republicii Slovace, Republicii Finlanda, Regatului Suediei şi Regatului Unit al Marii Britanii şi al Irlandei de Nord, privind adoptarea unei decizii a Consiliului de instituire a unei reţele europene de prevenire a criminalităţii (REPC) şi de abrogare a Deciziei 2001/427/JAI
(11421/2009 – C7‑0109/2009 – 2009/0812(CNS) )
(Procedura de consultare)
Parlamentul European,
– având în vedere inițiativa Regatului Belgiei, Republicii Cehe, Republicii Federale Germania, Regatului Spaniei, Republicii Franceze, Republicii Ungare, Regatului Țărilor de Jos, Republicii Slovace, Republicii Finlanda, Regatului Suediei și Regatului Unit al Marii Britanii și al Irlandei de Nord (11421/2009),
– având în vedere articolul 39 alineatul (1) și articolul 34 alineatul (2) litera (c) din Tratatul UE, în temeiul căruia Consiliul a consultat Parlamentul ( C6-0109/2009 ),
– având în vedere articolele 100 și 55 din Regulamentul său de procedură,
– având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne ( A7-0072/2009 ),
A. întrucât proiectul de decizie a Consiliului de instituire a unei reţele europene de prevenire a criminalităţii (REPC) şi de abrogare a Deciziei 2001/427/JAI crează probleme atât în privinţa conţinutului, cât şi a procedurii, deoarece nu este suficient de ambiţios şi întrucât Tratatul de la Lisabona, prevăzut să intre în vigoare la 1 decembrie 2009, va constitui un nou temei juridic (articolul 84 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene), care conferă Parlamentului European puteri de codecizie (conform procedurii legislative ordinare) în materie de prevenire a criminalităţii,
1. respinge inițiativa Regatului Belgiei, Republicii Cehe, Republicii Federale Germania, Regatului Spaniei, Republicii Franceze, Republicii Ungare, Regatului Țărilor de Jos, Republicii Slovace, Republicii Finlanda, Regatului Suediei și Regatului Unit al Marii Britanii și al Irlandei de Nord,
2. invită Regatul Belgiei, Republica Cehă, Republica Federală Germania, Regatul Spaniei, Republica Franceză, Republica Ungară, Regatul Țărilor de Jos, Republica Slovacă, Republica Finlanda, Regatul Suediei și Regatul Unit al Marii Britanii și al Irlandei de Nord să își retragă inițiativa,
3. invită Consiliul să nu adopte inițiativa în mod oficial înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, pentru ca actul definitiv să poată fi finalizat, ceea ce ar permite Curții de Justiție a Comunităților Europene, Comisiei și Parlamentului să își îndeplinească integral rolul și să își exercite pe deplin controlul (Protocolul din Tratatul de la Lisabona privind dispozițiile tranzitorii); este hotărât, în acest caz, să examineze orice nouă propunere vizând, în special, înființarea unui observator, în cadrul procedurii de urgență;
4. încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor Regatului Belgiei, Republicii Cehe, Republicii Federale Germania, Regatului Spaniei, Republicii Franceze, Republicii Ungare, Regatului Țărilor de Jos, Republicii Slovace, Republicii Finlanda, Regatului Suediei și Regatului Unit al Marii Britanii și al Irlandei de Nord.
EXPUNERE DE MOTIVE
Rețeaua europeană de prevenire a criminalității
Rețeaua europeană de prevenire a criminalității (REPC) a fost înființată în 2001 în temeiul Deciziei 2001/427/JAI a Consiliului
Decizia 2001/427/JAI a Consiliului din 28 mai 2001 de instituire a unei rețele europene de prevenire a criminalității, a se vedea următoarea adresă:
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2001:153:0001:01:RO:HTML .
Decizia prevede ca REPC să se ocupe de:
– facilitarea cooperării și a schimburilor de informații și experiență la nivel național și european pentru prevenirea criminalității;
– culegerea și analizarea informațiilor pe această temă, în scopul facilitării schimburilor de bune practici;
– organizarea de conferințe, seminarii, întruniri, inițiative și alte activități menite să încurajeze și să favorizeze schimbul de experiență și de cele mai bune practici;
– își pune experiența și competența profesională la dispoziția Consiliului și a Comisiei, în scopul de a le acorda sprijin în toate problemele privind prevenirea criminalității.
În acest scop, decizia prevedea ca rețeaua să fie organizată pe baza unor „puncte de contact”, incluzând unul desemnat de Comisie și cel mult trei puncte de contact naționale desemnate de fiecare stat membru.
Acestea din urmă trebuie să includă cel puțin un reprezentant al autorităților naționale competente în materie de prevenire a criminalității sub toate formele sale, în timp ce celelalte puncte de contact pot fi desemnate din rândul cercetătorilor sau cadrelor universitare specializate în acest domeniu, precum și din rândul altor participanți activi la prevenirea criminalității.
Statele membre se asigură de participarea cercetătorilor, cadrelor universitare, precum și a altor participanți activi la prevenirea criminalității, cum ar fi organizațiile neguvernamentale, autoritățile locale sau sectorul privat.
Europol și Observatorul European de Droguri și Toxicomanie (OEDT) sunt asociați în cadrul lucrărilor, împreună cu alte organisme competente.
În 2005, rețeaua a făcut obiectul unei reforme structurale interne, care a condus la crearea a două comitete permanente, unul referitor la programul de lucru, iar celălalt referitor la cercetare, în timp ce administrarea site-ului de internet
A se vedea în acest sens: http://www.eucpn.org/ trecea din subordinea Comisiei în subordinea Regatului Unit, care de atunci se ocupă de actualizarea acestuia.
În 2007, reprezentanții naționali au efectuat o nouă examinare internă a funcționării rețelei.
Aceștia au stabilit că se impunea mărirea secretariatului (compus până atunci dintr-un funcționar al Comisiei care se ocupa de rețea cu o jumătate de normă), scoțând în evidență, în același timp, problema resurselor insuficiente în ce privește comitetele permanente și reprezentanții naționali.
În martie 2009, s-a dat publicității o evaluare externă a funcționării REPC care, pe de o parte a evocat pertinența obiectivelor fixate rețelei și a misiunilor îndeplinite de aceasta, iar pe de altă parte a evidențiat carențele organizatorice care au împiedicat-o să își dezvolte pe deplin potențialul și influența.
Printre problemele evidențiate în cadrul acestei evaluări externe se numără: absența unor resurse adecvate; lipsa de eficacitate a secretariatului; lipsa de implicare din partea reprezentanților naționali; un program de lucru insuficient; externalizarea funcției sale de cercetare în domeniul criminologiei (efectuată la universitatea din Viena, de un cercetător angajat cu jumătate de normă, care lucra două zile din cinci).
Evaluarea a luat în considerare chiar și eventualitatea încetării activităților REPC.
Prin urmare, rețeaua a creat un grup de lucru însărcinat cu studierea recomandărilor evaluării externe din martie 2009 și a hotărât că era necesar să se modifice actul de instituire a rețelei.
S-a propus, în special, crearea unui secretariat externalizat care să fie finanțat din bugetul comunitar prin intermediul programului de finanțare „Prevenirea și combaterea criminalității”, care face parte din programul general „Securitate și protejarea libertăților”.
Cu toate că anumite state membre luaseră în considerare și posibilitatea desființării rețelei, ținând seama de nemulțumirea generalizată pe care o generase incapacitatea acesteia de a-și îndeplini obiectivele fixate, un grup de state membre a prezentat o propunere de reformă a rețelei, iar președinția suedeză a Uniunii Europene a acordat un caracter prioritar adoptării acesteia în cursul semestrului în care exercită președinția Consiliului, în orice caz înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona.
Propunere de decizie a Consiliului de instituire a unei rețele europene de prevenire a criminalității (REPC) și de abrogare a Deciziei 2001/427/JAI
Propunerea în curs de examinare prevede abrogarea deciziei 2001/427/JAI.
Printre modificările propuse în acest document, se află o restructurare limitată a rețelei prin înființarea unui secretariat extern, precum și încercarea de a clarifica funcțiile, rolurile și competențele acesteia și ale organelor active care funcționează în cadrul ei.
Noua și complicata structură a rețelei se compune dintr-un consiliu de administrație, un secretariat și punctele de contact desemnate de fiecare stat membru.
Consiliul de administrație este compus din reprezentanții naționali desemnați de statele membre; președintele său, ales din rândul reprezentanților naționali, conduce un comitet executiv care este compus din maximum alți șase membri din consiliul de administrație și un reprezentant din partea Comisiei.
Trebuie reținut faptul că noua propunere creează o anumită confuzie între reprezentanții naționali și punctele de contact.
În plus, aceasta elimină, în parte, referirile la implicarea experților, a cadrelor universitare, a ONG-urilor și a societății civile, atât la nivel european, cât și la nivel național.
Unele dintre legăturile structurale dintre rețea și celelalte instituții și organisme comunitare sunt active în prevenirea criminalității sunt întrerupte.
În special, decizia nu prevede nicio formă de cooperare cu Parlamentul European.
În plus, aceasta omite cerința anterioară privind cunoștințele lingvistice.
În cursul discuțiilor dintre Comisie și statele membre reunite în Consiliu care au avut ca obiect această propunere, chestiunea cea mai controversată și dezbătută a fost aceea a secretariatului, a finanțării sale, a posibilității de a îl externaliza, a independenței sale și a rolului de conducere pe care ar trebui să-l exercite Comisia și Consiliul, precum și chestiuni legate de personal.
Poziția raportoarei
Raportoarea este extrem de dezamăgită de faptul că rețeaua n-a fost în măsură nici să funcționeze în conformitate cu decizia de instituire și cu așteptările ce apăruseră, nici să aducă o contribuție care să fie la înălțimea obiectivului vital reprezentat de prevenirea criminalității în Uniunea Europeană.
Lipsa cooperării dintre Comisie, Consiliu și statele membre a sfârșit prin a duce, în fapt, la o situație de sabotare a rețelei, ca și, de altfel, a obiectivului mai general al Uniunii Europene, care constă în combaterea criminalității, inclusiv a criminalității organizate, prin prevenirea acestor fenomene.
Prevenirea criminalității și, în special, a criminalității organizate, nu poate fi redusă la schimburi de cele mai bune practici, cu ocazia unor reuniuni cu participare foarte redusă și prost organizate, între reprezentanți naționali care nu pot comunica între ei datorită lipsei de cunoștințe lingvistice, întregul proces reducându-se, astfel, la oportunități turistice pentru funcționarii naționali.
Lipsa de implicare a societății civile, a mediului universitar, a ONG-urilor, netraducerea documentelor și informațiilor prezentate pe site-ul rețelei, inexistența activităților de elaborare de materiale referitoare la prevenire (de exemplu, documente destinate instituțiilor de învățământ, atât cadrelor didactice cât și elevilor), toate acestea au contribuit, între altele, la faptul că rețeaua a rămas în umbră, în comparație cu alte instituții și participanți activi în acest domeniu.
Propunerea în curs de examinare pare complet inadecvată rezolvării problemelor identificate în cadrul numeroaselor evaluări ale rețelei - lucru ce indică în mod clar conștientizarea proastei sale funcționări - pentru că pare a le complica și mai mult, în loc să găsească soluții adecvate pentru acestea.
Raportoarea consideră, printre altele, că, pentru a face ca rețeaua să funcționeze în sfârșit, este necesar să se extindă în mod clar aria sa de competențe, pentru a include prevenirea criminalității organizate care, precum o caracatiță, își întinde tentaculele într-un număr crescând de state europene - în special după ce activitățile forumului european pentru prevenirea crimei organizate au fost suspendate.
Raportoarea condamnă opoziția anumitor state membre în această privință și se teme că, în realitate, această poziție reflectă reticența de a admite și a combate problema, din ce în ce mai preocupantă, a pătrunderii, în mod treptat, a organizațiilor criminale într-un număr din ce în ce mai mare de state europene.
Președinția suedeză solicită Parlamentului European să aprobe decizia în curs de examinare înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona: raportoarea nu poate decât să se opună în mod categoric, ținând seama de faptul că intrarea în vigoare a acestuia este, de acum, o chestiune de câteva zile.
Din punct de vedere interinstituțional, Parlamentului European i se solicită să renunțe la prerogativele instituționale conferite de noul tratat în materie de prevenire a criminalității, cu alte cuvinte la codecizie.
Raportoarea ar fi putut accepta acest lucru numai în cazul în care Comisia și Consiliul ar fi garantat în mod solemn că, imediat după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, acestea ar fi prezentat o propunere ambițioasă, bazată pe ideea, deja evocată, a înființării unui observator al criminalității, în special al criminalității organizate, care să dispună de puteri și competențe depline, în special de competențe specifice în materie de culegerea de date și informații, de efectuarea de comparații, evaluări și recomandări.
Raportoarea consideră că se impune respingerea inițiativei, așa cum Parlamentul European se pregătește să procedeze și în cazul propunerilor referitoare la Europol și cum, de altfel, anumite state membre și instituții intenționau să o facă inițial, pentru a aborda într-un mod mai serios, mai structurat și mai ambițios reforma rețelei, sprijinindu-se, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, care instituie un temei juridic în această privință, pe o politică europeană adevărată de prevenire a criminalității, inclusiv a criminalității organizate sau celei de tip terorist.
În acest mod, fără a prelungi o situație complet nesatisfăcătoare, Parlamentul European și Consiliul vor fi în măsură, prin intermediul procedurii de codecizie, să traducă în acțiuni concrete lupta împotriva criminalității prin măsuri de prevenire a acesteia, în cadrul Uniunii Europene, prin intermediul înființării unui observator al delincvenței, criminalității organizate și prevenirii.
PROCEDURĂ
Titlu
Crearea unei Reţele europene de prevenire a criminalităţii (REPC)
Referinţe
11421/2009 – C7-0109/2009 – 2009/0812(CNS)
Data consultării PE
28.7.2009
Comisia competentă în fond
Data anunţului în plen
LIBE
14.9.2009
Raportor(i)
Data numirii
Sonia Alfano
29.9.2009
Examinare în comisie
5.11.2009
12.11.2009
Data adoptării
12.11.2009
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
41
2
Membri titulari prezenţi la votul final
Jan Philipp Albrecht, Sonia Alfano, Vilija Blinkevičiūtė, Louis Bontes, Emine Bozkurt, Simon Busuttil, Carlos Coelho, Cornelis de Jong, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Cornelia Ernst, Kinga Gál, Kinga Göncz, Sylvie Guillaume, Jeanine Hennis-Plasschaert, Salvatore Iacolino, Lívia Járóka, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Timothy Kirkhope, Juan Fernando López Aguilar, Monica Luisa Macovei, Claude Moraes, Antigoni Papadopoulou, Georgios Papanikolaou, Jacek Protasiewicz, Carmen Romero López, Judith Sargentini, Csaba Sógor, Renate Sommer, Rui Tavares, Axel Voss, Manfred Weber, Tatjana Ždanoka
Membri supleanţi prezenţi la votul final
Alexander Alvaro, Andrew Henry William Brons, Ioan Enciu, Ana Gomes, Nadja Hirsch, Monika Hohlmeier, Ramón Jáuregui Atondo, Franziska Keller, Petru Constantin Luhan, Cecilia Wikström
Membri supleanţi [articolul 187 alineatul (2)] prezenţi la votul final
Algirdas Saudargas
