11.9.2008
PROPUNERE DE REZOLUŢIE
depusă pe baza declaraţiei Comisiei
în conformitate cu articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul de procedură
de către Hartmut Nassauer şi Joseph Daul
în numele Grupului PPE-DE
privind Programul legislativ și de lucru al Comisiei pentru 2009
Rezoluţia Parlamentului European privind Programul legislativ şi de lucru al Comisiei pentru 2009
Parlamentul European,
–
având în vedere Comunicarea Comisiei privind Strategia politică anuală pentru 2009 (COM(2008)072),
–
având în vedere punerea în aplicare a actualului Program legislativ şi de lucru pentru 2008 (COM (2007)0640),
–
având în vedere rezoluţia Parlamentului European din 24 aprilie 2008 privind Comunicarea Comisiei cu privire la Strategia Politică Anuală pentru 2009,
–
având în vedere contribuţiile comisiilor Parlamentului, transmise Comisiei de către Conferinţa preşedinţilor,
–
având în vedere articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,
A.
întrucât anul 2009 va fi un an dificil atât din punct de vedere politic, cât şi instituţional,
B.
întrucât, prin urmare, este vital ca dialogul structurat să se realizeze în timp util pentru a permite concentrarea eforturilor spre definirea obiectivelor strategice esenţiale ale UE pentru anii următori,
C.
întrucât priorităţile politice trebuie adaptate în funcţie de resursele financiare disponibile,
D.
întrucât dialogul structurat cu Comisia reprezintă o etapă interinstituţională importantă, atât pentru punerea în aplicare a actualului Program legislativ şi de lucru pentru 2008, cât şi pentru elaborarea şi adoptarea Programului legislativ şi de lucru pentru 2009;
Priorităţi transversale
1.
remarcă faptul că 24 de state membre au ratificat deja Tratatul de la Lisabona; subliniază că este foarte important ca procesul de ratificare al tratatului să fie continuat de restul statelor membre; sprijină, prin urmare, cu fermitate decizia Consiliului European de continuarea procesului de ratificare, în ciuda respingerii tratatului de către cetăţenii irlandezi la 12 iunie 2008; are în continuare convingerea că Tratatul de la Lisabona oferă instrumentele necesare creării unei Europe mai puternice şi a unui viitor mai bun pentru toţi europenii;
Strategia de la Lisabona
2.
reiterează sprijinul deplin şi angajamentul politic pentru o Strategie de la Lisabona orientată spre realizarea de reforme şi concentrată pe crearea de creştere economică şi de locuri de muncă; subliniază necesitatea politică de a plasa cetăţeanul în centrul preocupărilor sale şi, în consecinţă, de a elabora politici în beneficiul acestuia;
3.
subliniază importanţa bunei guvernări şi a unei reglementări mai eficiente, ca reguli de lucru fundamentale; consideră că practica efectică şi evaluarea independentă şi transversală de impact, precum şi consultarea extinsă a părţilor interesate reprezintă garanţia obţinerii unei legislaţii europene echilibrate şi realiste; în acest context, subliniază necesitatea transpunerii, punerii în aplicare şi monitorizării eficiente a legislaţiei europene;
4.
consideră vitală atingerea obiectivelor Strategiei de la Lisabona, în coerenţă cu obiectivele legate de schimbările climatice, având în vedere propunerile în aşteptare privind „Energia şi clima” şi, în special, viitoarele negocieri internaţionale;
5.
sprijină cu fermitate realizarea pieţei interne şi subliniază rolul pe care aceasta ar trebui să îl joace în promovarea coeziunii economice şi sociale în UE, în stabilirea de reţele eficiente (transport, cercetare şi domeniul academic în general), în sprijinirea IMMurilor şi simplificarea condiţiilor acestora (accesul la resurse financiare), investiţiile în capital uman, schimbările climatice, precum şi în dimensiunea internaţională nou definită a acestei strategii; subliniază faptul că acestea rămân domenii de importanţă vitală pentru succesul şi vizibilitatea, precum şi pentru înţelegerea şi comunicarea eficientă a strategiei în ansamblul său;
6.
este de părere că stabilitatea economică şi monetară reprezintă o condiţie prealabilă a unor reforme de succes; reiterează faptul că orientările economice generale, orientările din domeniul social şi de ocupare a forţei de muncă, precum şi planurile naţionale de reforme, ar trebui să rămână cadrul de referinţă al Strategiei de la Lisabona; este conştient de dificultatea de a combina ritmul reformelor cu efectul pe care aceste reforme l-ar avea asupra rezultatelor alegerilor;
7.
se declară în favoarea consolidării măsurilor de evaluare a realizărilor sectoriale naţionale sau regionale prin intermediul unui parteneriat consolidat cu parlamentele naţionale; subliniază necesitatea de a stabili în mod clar un cadru financiar concret şi ambiţios, care să garanteze realizarea angajamentelor politice luate la cel mai înalt nivel;
8.
ia notă de adoptarea de către Comisie în luna iulie a pachetului social, care va contribui la creşterea încrederii dintre angajaţi şi angajatori; subliniază încă o dată că IMMurile se află în centrul societăţii active europene şi deţin, prin urmare, un rol important; are convingerea fermă că nu există progres social în absenţa creşterii economice şi a prosperităţii; rămâne convins că statele membre trebuie să îşi asume responsabilităţile şi competenţele în conformitate cu principiul subsidiarităţii;
O bună guvernare, o reglementare mai eficientă şi a mai bună legiferare
9.
are convingerea fermă că anul 2009 este anul punerii în aplicare şi executării politicilor europene în Uniune;
10.
invită Comisia să acorde parlamentelor naţionale, deja în conformitate cu actualul tratat, dreptul de a-şi exprima opiniile în legătură cu respectarea principiului subsidiarităţii şi să reacţioneze la aceste opinii în modul prevăzut în Protocolul nr.
2 al Tratatului de la Lisabona privind aplicarea principiilor subsidiarităţii şi proporţionalităţii consideră că aceasta ar trimite cetăţenilor şi parlamentelor naţionale semnalul clar că UE se apropie de cetăţeni;
11.
invită Comisia să realizeze, în colaborare strânsă cu statele membre, transpunerea şi punerea în aplicare la nivel maxim a legislaţiei europene, acordând prioritate directivelor tehnice şi a altor directive cu impact important, precum directiva serviciilor sau directiva privind creditul de consum în tabloul de bord al pieței interne; în acest context, programul „O reglementare mai eficientă” şi în special corecta punere în aplicare şi monitorizare a legislaţiei comunitare şi raportarea în acest sens ar trebui să reprezinte o prioritate, avându-se mai ales în vedere misiunea centrală a Comisiei de a sprijini statele membre în realizarea acestui obiectiv;
12.
îndeamnă Comisia Europeană să reducă sarcinile administrative şi de reglementare; îşi reafirmă sprijinul pentru atingerea obiectivului de reducere cu 25% până în 2012 a sarcinilor administrative şi îndeamnă la atingerea de rezultate vizibile; consideră acest obiectiv o prioritate de prim ordin, în special pentru IMM-uri, care constituie o contribuţie esenţială în realizarea obiectivelor Strategiei de la Lisabona;
13.
consideră că Comisia ar trebui să efectueze evaluări de impact stricte şi verificate independent, înainte de a înainta propuneri de noi directive;
Comitologie
14.
solicită Comisiiei să prezinte Parlamentului propuneri legislative care să completeze adaptarea actuală în materie de comitologie şi invită Comisia să se pună de acord cu toate instituţiile asupra principiilor generale şi formulelor standard care ar oferi cadrul unor evoluţii ulterioare în acest domeniu;
Resurse financiare
Aspecte bugetare
15.
îşi exprimă opoziţia fermă faţă de tendinţa constantă a Comisiei şi a Consiliului de a propune noi priorităţi politice fără a lua în considerare inflexibilitatea actualului cadru financiar multianual pentru perioada 2007-2013, precum şi profunda îngrijorare faţă de constrângerile care împiedică oferirea unor soluţii eficiente în vederea noilor priorităţi şi menţinerea politicilor existente, având în vedere disponibilitatea limitată a creditelor pentru 2009;
16.
intenţionează să ofere garanţii ferme cu privire la punerea la dispoziţie a resurselor necesare recurgând la toate posibilităţile oferite de Acordul interinstituţional privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară din 17 mai 2006, în special pentru a finanţa combaterea schimbărilor climatice, economisirea energiei, imigraţia şi ajutorul alimentar;
17.
consideră că revizuirea bugetului reprezintă o oportunitate de a remedia carenţelor constatate în anumite domenii de acţiune majore în cea de-a doua parte a cadrului financiar multianual, precum şi pe termen lung;
18.
readuce în atenţie legătura dintre programul şi de lucru, pe de o parte, şi buget, pe de altă parte şi solicită ca priorităţile exprimate în cadrul SPA să se reflecte într-un mod mai coerent în bugetul UE pentru anii următori;
19.
salută exerciţiul de evaluare efectuat de Comisie şi având drept obiect propriul personal; intenţionează, totuşi, să continue acest exerciţiu, concentrându-se asupra modului în care se recurge la redistribuirea şi externalizarea sarcinilor;
Controlul bugetar
20.
se aşteaptă la progrese semnificative în punerea în aplicare a planului de acţiune pentru fondurile structurale şi a noului sistem de raportare cu privire la neregularităţi şi recuperări, progrese considerate drept un element fundamental pentru descărcarea de gestiune pentru exerciţiul financiar 2007;
21.
invită Comisa să colaboreze cu statele membre în vederea îmbunătăţirii calităţii declaraţiilor naţionale privind finanţarea acordată de UE (după cum prevede AII şi Regulamentul financiar), inclusiv eventuala verificare a acestor declaraţii de către curţile de conturi ale statelor membre sau de către Curtea de Conturi Europeană şi solicită elaborarea unui raport anticipat referitor la aceste eforturi pentru a crea un instrument informativ util destinat Parlamentului;
22.
îndeamnă Comisia să lucreze în strânsă colaborare cu Bulgaria şi România, întrucât aceste ţări încearcă să pună în aplicare planuri de acţiune pentru a depăşi dificultăţile întâmpinate în utilizarea fondurilor UE şi să informeze Parlamentul European prin intermediul unor rapoarte prezentate în mod regulat;
Comunicarea privind Europa
23.
susţine cultura subsidiarităţii ca element politic fundamental care ar trebui să stea la baza unei campanii de comunicare pe care Comisia ar trebui s-o întreprindă pentru recâştigarea încrederii cetăţenilor în Europa;
24.
invită Comisia să concentreze acest proiect în jurul cetăţenilor; îndeamnă Comisia să îşi concentreze eforturile în continuare asupra dezvoltării unei politici eficiente de comunicare destinate să le asigure cetăţenilor mijloacele necesare pentru a înţelege mai bine Uniunea Europeană, în special în anul de desfăşurare a alegerilor europene; subliniază că este important ca dreptul de iniţiativă al cetăţenilor, prevăzut de Tratatul de Lisabona, să fie aplicat cât mai curând posibil; reaminteşte Comisiei că s-a angajat, în contextul propunerii de regulament de modificare a Regulamentului (CE) nr.
1049/2001 JO L 145, 31.5.2001, p.
43. privind accesul public la documente, să asigure o transparenţă mai mare şi să faciliteze accesul la documente;
Creştere economică şi locuri de muncă
25.
invită Comisia să explice prin ce măsuri pot fi îndeplinite obiectivele Tratatului de la Lisabona legate de ocuparea forţei de muncă;
Uniunea economică şi monetară
26.
consideră că priorităţile majore trebuie să fie reprezentate de măsurile de compensare a deficitelor evidenţiate de actuala criză financiară:
- cadrul de supraveghere şi urmărirea rezultatelor procesului Lamfalussy;
- adoptarea unor iniţiative vizând consolidarea cadrului de supraveghere existent la nivelul UE, inclusiv a unor iniţiative destinate soluţionării problemelor care afectează statul de origine şi statul gazdă (grupurile transfrontaliere) şi consolidării mecanismelor de gestionare a crizelor din cadrul UE;
- adoptarea unor iniţiative vizând îmbunătăţirea cadrului Lamfalussy, creşterea convergenţei practicilor în materie de supraveghere, îmbunătăţirea cooperării dintre autorităţile de supraveghere şi soluţionarea următoarelor probleme: statutul juridic al comitetelor de nivel 3, răspunderea democratică a comitetelor de nivelul 3, procesul decizional din cadrul acestora;
- adoptarea unor iniţiative vizând consolidarea cooperării dintre autorităţile de supraveghere din UE (comitetele de nivelul 3) şi autorităţile de supraveghere din ţări terţe (în special SUA) în special în ceea ce priveşte stabilitatea financiară;
- adoptarea unei iniţiative vizând evaluarea riscurilor la adresa stabilităţii financiare care sunt generate de fondurile speculative şi luarea unor măsuri concrete în scopul reglementării agenţiilor de rating;
- iniţierea măsurilor necesare pentru o mai bună reprezentare a Zonei Euro în cadrul forumurilor financiare internaţionale (G7, FMI, Banca Mondială);
- reformularea directivelor privind cerinţele de capital (48/2006/CE şi 49/2006/CE), în special identificarea unor soluţii pentru remedierea punctelor slabe evidenţiate de criza financiară, precum tratarea elementelor neînregistrate în bilanţ, transparenţa/evaluarea produselor financiare complexe, cerinţele de capital pentru produsele financiare complexe, securitizarea, consolidarea semnificativă a normelor interne de gestionare a riscurilor, gestionarea riscului legat de lichidităţi şi introducerea unor norme mai judicioase cu privire la riscul de concentrare, definirea capitalului hibrid, modul în care trebuie tratate firmele din domeniul produselor de bază;
- adoptarea unor iniţiative în vederea unei reforme a normelor în vigoare cu privire la sistemele din UE de garantare a depozitelor pentru a lua în considerare problematica transfrontalieră, structurile de grup şi consolidarea în interiorul sectorului, în special pentru a îmbunătăţi nivelul de acoperire, rapiditatea recuperării şi siguranţa juridică în cazul prestării de servicii transfrontaliere sau al grupurilor transfrontaliere;
- reformularea Directivei 98/26/CE privind caracterul definitiv al decontării în sistemele de plăţi şi de decontare a titlurilor de valoare şi a Directivei 2002/47/CE privind contractele de garanţie financiară în ceea ce priveşte sistemele legate şi creanţele private;
IMM-urile
27.
subliniază că întreprinderile mici şi mijlocii au creat cel mai mare număr de locuri de muncă; aşteaptă noi propuneri din partea Comisiei privind modalităţile de acordare a unui sprijin suplimentar acestor întreprinderi mici şi mijlocii în vederea creării unui număr mai ridicat de locuri de muncă;
28.
subliniază importanţa încurajării spiritului antreprenorial şi al eliminării obstacolelor birocratice transfrontaliere; solicită ca IMM-urile să beneficieze de un acces mai uşor şi contra unor tarife rezonabile la standardele europene, iar IMM-urile de dimensiuni mari să beneficieze de stimulente fiscale şi o mai bună finanţare;
Inovarea şi cercetarea
29.
reaminteşte că cercetarea şi dezvoltarea tehnologică sunt esenţiale pentru a promova dezvoltarea durabilă şi inovarea şi pentru a garanta că Europa rămâne o societate competitivă, prosperă şi bazată pe cunoaştere; îndeamnă Comisia să promoveze prima evaluare a punerii în aplicare a Celui de-al şaptelea program cadru de cercetare (PC7); invită Comisia să iniţieze punerea în aplicare operaţională a Institutului European de Inovare şi Tehnologie, care ar trebui să contribuie la depăşirea decalajului existent în materie de inovare între UE şi principalii săi concurenţi, prin intermediul unei cercetări şi al unui învăţământ strategice;
Proprietatea intelectuală
30.
îşi exprimă convingerea fermă cu privire la faptul că ideile creative care se concretizează sub forma unor invenţii şi inovaţii contribuie la garantarea solidităţii economice şi a progresului tehnologic al Europei; recunoaşte, prin urmare, necesitatea unui nivel corespunzător de protecţie a drepturilor de proprietate intelectuală la nivel european şi internaţional; insistă asupra necesităţii încheierii rapide a unui acord privind iniţiativa în vederea unui sistem de brevete la tarife rezonabile, sigur şi eficient, care ar încuraja, de asemenea, eforturile investiţionale şi de cercetare;
Politica energetică
31.
îşi exprimă sprijinul ferm faţă de Comisie în ceea ce priveşte elaborarea unei politicii energetice pentru Europa, cu scopul de a obţine independenţa energetică şi de a consolida solidaritatea între statele membre; îndeamnă Consiliul și Comisia să ajungă la un acord efectiv și viabil cu Parlamentul în ceea ce priveşte la pachetul privind energia și schimbările climatice în cel mai scurt timp posibil; invită Comisia să ofere, cât de curând posibil, o analiză cât mai serioasă şi mai obiectivă a posibilelor implicaţii economice şi sociale ale creşterii preţurilor la energie, pentru a orienta cât mai bine procesul decizional legislativ în cadrul Parlamentului şi al Consiliului; constată, de asemenea, că UE trebuie să demonstreze în continuare că dezvoltarea şi creşterea economică pot fi reconciliate în cadrul unei economii cu emisii scăzute de dioxid de carbon; reaminteşte, în plus, nevoia de a garanta faptul că obiectivele referitoare la protecţia mediului şi la schimbările climatice sunt incluse în toate politicile şi programele financiare ale UE;
Politica transporturilor
32.
salută priorităţile fundamentale stabilite de Comisie cu privire la sectorul transporturilor şi, în special, acţiunile luate în considerare în vederea aplicării sistemelor de gestionare a traficului, precum SESAR (Cercetările în vederea sistemului de gestionare a traficului în cerul unic european) şi ERTMS (Sistemul de gestionare a traficului feroviar european), care vor contribui la sporirea siguranţei şi eficienţei politicii europene în domeniul transporturilor;
33.
îndeamnă Comisia să elaboreze şi să propună, precum şi, dacă este posibil, să reexamineze şi să pună în aplicare o politică cuprinzătoare privind drepturile pasagerilor, care să cuprindă toate categoriile de la pasagerii aerieni, la călătorii care efectuează trasee lungi cu autobuzul;
Piaţa internă
34.
subliniază importanţa unui regim eficient de achiziţii publice la nivelul UE şi atrage atenţia, în special, asupra potenţialului pe care îl prezintă achiziţiile publice precomerciale pentru stimularea creşterii economice şi a inovării în Europa;
35.
salută modificarea în curs a câtorva dintre directivele „noua abordare” pentru a monitoriza piaţa unică a bunurilor, aliniind-o la noul cadru legislativ; toate acestea sunt menţionate drept acţiuni fundamentale în SPA, după cum reiese şi în urma adoptării extrem de rapide a „pachetului Bunuri” la începutul anului 2008; consideră, în acest sens, că se cuvine să fie subliniată importanţa recunoaşterii reciproce, combinată cu o armonizare orientată asupra pieţei interne, precum şi cu o monitorizare mai sistematică şi integrată a bunurilor şi serviciilor fundamentale, în scopul identificării problemelor existente; ia act de importanţa adoptării din timp a directivei privind produsele pentru construcţii, care constituie o oportunitate stimulantă pentru garantarea funcţionării corespunzătoare a pieţei interne în sectorul corespunzător;
36.
reiterează solicitarea adresată Comisiei de a actualiza Directiva privind tractoarele agricole şi forestiere, care va lua în considerare cele mai recente evoluţii din acest sector şi va reduce sarcina birocratică;
Schimbările climatice şi o Europă durabilă
Schimbările climatice
37.
solicită Comisiei, în contextul desfăşurării negocierilor asupra Convenţiei-cadru a Organizaţiei Naţiunilor Unite privind schimbările climatice, să pregătească în continuare terenul pentru un acord global ambiţios la COP15, care se va avea loc la Copenhaga în 2009; consideră că pregătirile ar trebui să includă, de asemenea, promovarea sistemului Uniunii Europene de comercializare a cotelor de emisii (ETS), în calitate de model pentru comercializarea cotelor de emisii, în vederea corelării, în viitor, a altor sisteme de comercializare a cotelor de emisii cu ETS şi a promovării unei pieţe internaţionale competitive a cotelor de emisii de dioxid de carbon; Comisia informează Parlamentul cu privire la stadiul acestor pregătiri;
38.
solicită Comisiei să lanseze procesele necesare vizând luarea pe deplin în considerare a consecinţelor schimbărilor climatice asupra politicilor de mediu în vigoare, cum ar fi cele privind apa, etichetele ecologice indicând ciclul de viaţă, biodiversitatea, securitatea civilă, precum şi definirea bazelor unei strategii în vederea pregătirii eficiente a viitoarei politici a UE în domeniul mediului; solicită Comisiei să evalueze posibilităţile de creare a unei pieţe interne eficiente pentru energiile regenerabile;
Protecţia civilă
39.
deplânge decizia Consiliului de a abandona noul regulament privind Fondul de solidaritate al UE, în condiţiile în care a blocat dosarul respectiv timp de doi ani şi în pofida poziţiei ferme şi favorabile adoptate de Parlament în această privinţă; îşi reiterează opinia potrivit căreia regulamentul privind Fondul de solidaritate al UE este în măsură să ofere o soluţie pentru daunele provocate de dezastrele naturale sau provocate de mâna omului într-un mod eficient, flexibil şi rapid; îndeamnă Consiliul, în lumina celor de mai sus, să-şi reconsidere poziţia;
Agricultură
40.
speră că poziţia Parlamentului va fi pe deplin respectată în cursul negocierilor privind verificarea „stării de sănătate” a PAC, care urmează să fie convenită în 2008 şi pusă în aplicare în 2009; solicită ca rezultatele acestui proces să contribuie la transformarea sectorului agricol din UE într-unul plin de vitalitate şi dotat cu instrumente mai bune, care să-i permită să facă faţă dublei provocări a schimbărilor climatice şi a necesităţii de a asigura hrana pentru o populaţie mondială aflată într-o creştere accentuată;
41.
salută intenţia Comisiei de a publica, în 2009, o comunicare privind etichetele indicând bunăstarea animală pentru a asigura o mai bună informare a consumatorilor şi a promova standardele ridicate în vigoare în UE;
Politica în domeniul pescuitului
42.
sprijină dezvoltarea continuă a unei noi politici maritime europene integrate în mod real, care este necesară şi fundamentală în vederea consolidării protecţiei mediului marin; regretă totuşi lipsa din document a unei secţiuni specifice privind politica comună în domeniul pescuitului şi acvacultura şi subliniază că activităţile pregătitoare legate de politica maritimă nu ar trebui finanţate din resursele prevăzute pentru politica comună în domeniul pescuitului, întrucât aceste resurse sunt deja în mare măsură insuficiente; mai mult decât atât, îşi exprimă sprijinul deplin faţă de instituirea acţiunii specifice temporare care urmăreşte să promoveze restructurarea flotelor de pescuit ale UE afectate de criza economică
43.
consideră drept o necesitate absolută începerea, în prezent, a pregătirilor în vederea tranziţiei către noul tratat în scopul garantării punerii corespunzătoare în aplicare a noilor proceduri şi a respectării noii relaţii interinstituţionale; consideră, în acest context, că transparenţa, onestitatea şi stricteţea în planificarea propunerilor şi a acţiunilor pentru 2008 şi 2009 sunt indispensabile;
Politica de coeziune
44.
aşteaptă cu nerăbdare un număr important de comunicări în 2009 care se vor situa în centrul dezbaterilor privind viitoarea reformă a politicii de coeziune, cum este cazul celui de-al şaselea raport intermediar privind coeziunea economică și socială şi al comunicării CE privind rezultatele consultării publice organizate ca urmare a Cărţii verzi privind coeziunea teritorială; subliniază necesitatea de a rezerva acestor comunicări, chiar dacă nu au caracter legislativ, un loc vizibil în cadrul programului legislativ şi de lucru pentru anul 2009, care va reflecta în mai mare măsură importanţa politică tot crescândă a acestora;
Identitate şi diversitate culturală
45.
solicită Comisiei să ofere un sprijin mai larg programelor şi acţiunilor prin punerea în aplicare a unor proiecte inovatoare în materie de schimburi culturale şi educaţionale, turism cultural şi dezvoltare durabilă, cu participarea deplină a regiunilor şi a autorităţilor locale, asemeni programului Itinerare culturale al Consiliului Europei, şi prin încurajarea de noi iniţiative al căror obiectiv este evidenţierea şi promovarea patrimoniului cultural al romilor;
46.
reiterează importanţa punerii în aplicare a Convenţiei UNESCO privind diversitatea culturală în legislaţia UE şi în toate politicile UE şi propune să fie întreprinse acţiuni şi măsuri concrete pentru transpunerea convenţiei respective;
47.
solicită înfiinţarea unui forum european pentru dialog intercultural, care va continua practicile de dialog intercultural în Europa, precum şi cu alte culturi şi religii din toată lumea; încurajează Comisia să continue promovarea ideii anului european al dialogului intercultural 2008;
Transpunerea în realitate a politicii comune în domeniul imigraţiei
Protecţia frontierelor
48.
subliniază faptul că protecţia frontierelor este, de asemenea, o prioritate şi va analiza, în acest context, propunerile recente privind un registru UE al numelor pasagerilor, un sistem european de supraveghere a frontierelor, evaluarea sistemului de intrare/ieşire şi a agenţiei Frontex, insistând totodată asupra unor norme stricte de protecţie a datelor;
49.
subliniază faptul că este de o importanţă primordială să fie accelerată aplicarea deplină a Sistemului de informaţii Schengen (SIS II) şi a Sistemului de informaţii privind vizele (VIS); subliniază, de asemenea, necesitatea de a consolida agenţia Frontex, care este dependentă de un angajament din partea statelor membre de a-i furniza personal şi echipamente;
Imigraţie
50.
salută angajamentul Comisiei de a elabora o politică comună în domeniul imigraţiei şi subliniază faptul că o convenţie europeană privind politica în domeniul migraţiei ar trebui să abordeze aspecte legate atât de combaterea imigraţiei ilegale, cât şi de gestionarea imigraţiei legale şi să cuprindă o politică mai ambiţioasă privind integrarea zonelor din sfera de competenţă a UE, precum şi aspecte legate de lansarea unei politici europene privind azilul pe baza unor propuneri ce urmează a fi prezentate de Comisiei înainte de sfârşitul anului; consideră prioritară reexaminarea Regulamentului (CE) nr.
343/2003 al Consiliului de stabilire a criteriilor şi mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei ţări terţe (Regulamentul de la Dublin II);
Cetăţenii ca primă prioritate
Protecţia consumatorilor
51.
subliniază importanţa aplicării normelor de siguranţă a produselor de consum, care se bazează pe punerea adecvată în aplicare a setului de norme privind bunurile şi pe revizuirea directivei privind siguranța jucăriilor;
52.
consideră că noile acţiuni întreprinse de Comisie ar trebui să ţină seama mai mult de capacitatea cetăţenilor de a fi responsabili şi suficient de maturi pentru a putea face alegeri individuale; este ferm convins că un model al unei societăţi europene deschise este mai bun decât un model al unei societăţi europene bazate pe asistenţă;
53.
este convins că lupta împotriva contrafacerii va asigura o calitate şi o siguranţă mai bune ale produselor oferite consumatorilor europeni; prin urmare, solicită Comisiei să se concentreze pe îmbunătăţirea sistemelor de avertizare dintre aeroporturile europene, precum şi pe consolidarea capacităţii de scanare în ceea ce priveşte capacitatea de descărcare a navelor;
54.
consideră că revizuirea acquiului privind protecţia consumatorilor ar trebui să consolideze şi mai mult încrederea consumatorilor în piaţa unică; prin urmare, sprijină accesul uşor şi efectiv la justiţie, în special prin intermediul soluţionării extrajudiciare a litigiilor, susţinut, în ultimă instanţă, prin remedii judiciare; evidenţiază faptul că se pot realiza multe prin îmbunătăţirea mecanismelor de recurs existente şi prin consolidarea cooperării dintre statele membre;
Spaţiul de libertate, de securitate şi de justiţie (SLSJ)
55.
invită Comisia să analizeze ce măsuri tranzitorii ar trebui luate pentru adoptarea legislaţiei în domeniul justiţiei şi afacerilor interne până la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; subliniază faptul că, începând din 2009, Tratatul de la Lisabona va conferi Parlamentului un nou rol în ceea ce priveşte politicile referitoare la spaţiul de libertate, securitate şi justiţie, precum şi la încheierea acordurilor internaţionale aferente acestor politici; subliniază că acest lucru implică revizuirea anumitor dispoziţii legislative privind structura actuală a pilonilor precum şi revizuirea statutului Europol şi Eurojust;
Terorismul şi crima organizată
56.
solicită să se depună eforturi suplimentare pentru combaterea criminalităţii organizate, în special a criminalităţii cibernetice, şi înseamnă Comisia să accelereze ritmul în lupta împotriva flagelului reprezentat de traficul de fiinţe umane; solicită ca politicile antiteroriste să fie definite în mod cuprinzător şi îndeamnă Comisia să prezinte o propunere vizând să protejeze şi să promoveze interesele victimelor terorismului şi să elaboreze propuneri prin care să se asigure un nivel mai ridicat de pregătire împotriva atacurilor biologice;
Egalitatea de şanse, promovarea dimensiunii de gen şi drepturile copiilor
57.
salută propunerea Comisiei privind drepturile copilului şi protecţia acestora; remarcă faptul că strategia adoptată de Comisie pentru integrarea dimensiunii de gen este foarte generală; prin urmare, se aşteaptă ca Comisia să stabilească de urgenţă detaliile iniţiativelor care urmează a fi lansate în 2009; solicită Comisiei să se asigure că programul Daphne III devine operaţional la timp;
Sănătatea
58.
subliniază că, după cum se prevede în Tratatul de la Amsterdam, studiul de impact întocmit de Comisie ar trebui să ţină permanent seama de impactul măsurilor propuse de Comisie asupra sănătăţii; consideră că aceasta va contribui la o abordare integrată şi la amplificarea sinergiilor dintre politica în domeniul sănătăţii şi celelalte politici UE; consideră că astfel de evaluări ar trebui efectuate de specialişti independenţi, în măsura disponibilităţii acestora; îndeamnă Comisia să definească indicatorii de sănătate pentru a garanta că datele sunt compatibile şi utilizabile la nivel comunitar, naţional şi internaţional;
59.
reafirmă cu tărie că falsificarea medicamentelor este o ameninţare majoră la adresa sănătăţii şi o problemă urgentă pe plan european şi internaţional, care ar trebui tratată ca făcând parte din lupta generală împotriva produselor contrafăcute;
Securitatea alimentară
60.
subliniază necesitatea de a îmbunătăţi etichetarea produselor alimentare, îndeosebi în legătură cu ţara de origine şi/sau locul de provenienţă şi că în sprijinul acestei idei ar trebui adoptate dispoziţii privind monitorizarea implementării cerinţelor respective;
Audiovizualul şi sporturile
61.
subliniază importanţa legislaţiei privind conţinuturile online, care trebuie să menţină un echilibru just între cerinţele culturale şi cele economice, în special chestiunile legate de drepturile de autor şi măsurile necesare pentru a respecta diversitatea culturală;
62.
subliniază importanţa sportului în UE, care a primit recunoaştere oficială în noul Tratat de reformă şi solicită asumarea de angajamente politice, inclusiv cadru legal, măsuri şi acţiuni, în special acţiuni pregătitoare, în vederea demarării procesului de aplicare a planului de acţiune „Pierre de Coubertin”;
Europa ca partener mondial
63.
solicită Comisiei să continue eforturile de a stabili o politică externă comună în domeniul energiei pentru a garanta că Europa se bucură de securitate energetică şi reprezintă un interlocutor unic în relaţie cu furnizorii UE; aşteaptă din partea Comisiei adoptarea tuturor măsurilor adecvate pentru a facilita implementarea proiectului Nabucco, considerat unul din cele mai urgente proiecte de interes european;
64.
consideră că revizuirea Strategiei europene de securitate ar trebui să trateze şi securitatea (furnizării) energiei, schimbările climatice, securitatea alimentară;
65.
consideră că PLL ar trebui să sublinieze, de asemenea, rolul UE în dezvoltarea cooperării în lume; subliniază că PLL ar trebui să includă o abordare coerentă şi structurală a situaţiei insecurităţii alimentare, evidenţiind nu doar ajutorul alimentar pe termen scurt, ci şi necesitatea de a stimula producţia agricolă şi politica agricolă în ţările în curs de dezvoltare;
66.
regretă că Comisia nu face nicio menţiune specifică la planul său de acţiune din 2009 pentru implementarea Strategiei comune UE-Africa, la programul promis Ajutor pentru comerţ, la negocierile APE şi la impactul schimbărilor climatice asupra ţărilor în curs de dezvoltare; reaminteşte Comisiei că ar trebui să-şi menţină şi în 2009 ambiţiile privind Coerenţa politică pentru dezvoltare şi că ultimele cifre APD publicate de OCDE/CAD în 2007 indică o scădere importantă a contribuţiilor statelor membre la APD; consideră că Comisia ar trebui să întocmească un plan pentru redresarea acestei situaţii, pentru a garanta că Europa îşi menţine angajamentul de a ajunge la 0,7% din PIB până în 2015;
Ţările din vecinătatea UE
67.
subliniază că este important ca negocierile de aderare cu Croaţia să se încheie cât mai curând posibil, pentru a da un semnal regiunii mai largi a Balcanilor Occidentali că viitorul său este alături de UE, cu condiţia să îndeplinească condiţiile necesare;
68.
îndeamnă Comisia să sprijine includerea unei componente parlamentare în politica de vecinătate în zona de est prin înfiinţarea unei Adunări EURO-NEST care să reunească deputaţi din Parlamentul European şi membri ai parlamentelor ţărilor vecine din est;
Restul lumii
69.
ia act de faptul că în SUA se va instala o nouă administraţie după 2009; reaminteşte importanţa crucială a cooperării strânse dintre UE şi SUA în domeniile de importanţă mondială, precum schimbările climatice şi securitatea energetică; solicită Comisiei să considere ca o prioritate de prim rang contactarea de urgenţă în lunile următoare a noii administraţii SUA, în vederea consolidării parteneriatului transatlantic;
70.
subliniază importanţa unei relaţii strânse, pe baza valorilor comune, cu Japonia şi Republica Korea, parteneri importanţi în contextul economiei mondiale; evidenţiază că dezvoltarea în continuare a relaţiilor cu Korea de Nord va depinde, de asemenea, de implementarea rezultatelor negocierilor dintre cele şase părţi;
71.
consideră că Acordurile de parteneriat economic cu ţările ACP ar trebui să fie încheiate din timp, iar acordurile provizorii APE ar trebui să se transforme în 2009 în acorduri în toată regula cu toate regiunile ACP; subliniază importanţa încheierii negocierilor acordurilor de asociere cu America Centrală, Comunitatea andină şi Mercosur, pentru a da întregii regiuni a Americii Latine o perspectivă completă a Asocierii cu UE;
72.
subliniază că intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona va pune Parlamentul în situaţia de co-legiuitor în chestiunile comerciale, ceea ce implică necesitatea ca Parlamentul să primească informaţii complete şi să fie implicat în procesul de negociere şi de adoptare a acordurilor bilaterale, regionale şi multilaterale;
73.
reaminteşte rolul Parlamentului de a asigura că Serviciul european pentru acţiune externă „este înfiinţat şi funcţional” la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, fiind pregătit, de exemplu, pentru numirea ambasadorilor UE;
74.
încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, precum şi guvernelor şi parlamentelor statelor membre.
