A6-0135/2009
13.3.2009
RAPORT
referitor la rapoartele anuale pe 2007 ale Băncii Europene de Investiții și Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare
(2008/2155(INI))
Comisia pentru afaceri economice și monetare
Raportor:
Gay Mitchell
PE 415.312v02-00
CUPRINS
PROPUNERE DE REZOLUȚIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN......................................3
EXPUNERE DE MOTIVE........................................................................................................16
AVIZ al Comisiei pentru control bugetar ..........................................................19
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE.....................................................................22
PROPUNERE DE REZOLUȚIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN
referitoare la rapoartele anuale pe 2007 ale Băncii Europene de Investiții și Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare
( 2008/2155(INI) )
Parlamentul European,
- având în vedere Raportul anual pe 2007 al Băncii Europene de Investiții (BEI),
- având în vedere Raportul anual pe 2007 al Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD),
- având în vedere articolele 9, 266 și 267 din Tratatul CE și Protocolul nr.
11 privind Statutul BEI,
- având în vedere Acordul privind înființarea BERD din 29 mai 1990,
- având în vedere articolele 230 și 232 din Tratatul CE privind rolul Curții de Justiție,
- având în vedere articolul 248 din Tratatul CE privind rolul Curții de Conturi,
- având în vedere Decizia 2006/1016/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind acordarea unei garanții comunitare Băncii Europene de Investiții în cazul pierderilor rezultate din împrumuturi și garanții la împrumuturi acordate unor proiecte din afara Comunității
JO L 414, 30.12.2006, p.
95. ,
- având în vedere hotărârea Curții de Justiție din 6 noiembrie 2008 privind temeiul juridic al Deciziei 2006/1016/CE,
- având în vedere Decizia 2008/847/CE a Consiliului din 4 noiembrie 2008 cu privire la eligibilitatea țărilor din Asia Centrală în temeiul Deciziei 2006/1016/CE privind acordarea unei garanții comunitare Băncii Europene de Investiții în cazul pierderilor rezultate din împrumuturi și garanții la împrumuturi acordate unor proiecte din afara Comunității,
- având în vedere Decizia 97/135/CE a Consiliului din 17 februarie 1997 care prevede subscrierea de acțiuni suplimentare de către Comunitatea Europeană în urma deciziei de a dubla capitalul Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare
JO L 52, 22.2.1997, p.
17. ,
- având în vedere actuala analiză a resurselor de capital (CRR3) efectuată de BERD în 2006, care acoperă perioada 2006-2010,
- având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu cu privire la activitățile de împrumut și de creditare ale Comunităților Europene în 2007 ( COM(2008)0590 ),
- având în vedere Rezoluția sa din 22 aprilie 2008 privind Raportul anual al Băncii Europene de Investiții pentru 2006
Texte adoptate, P6_TA(2008)0132 . ,
- având în vedere Rezoluția sa din 15 februarie 2007 privind Raportul anual al Băncii Europene de Investiții pentru 2005
JO C 287 E, 29.11.2007, p.
544. ,
- având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2003 privind activitățile Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD)
JO C 38 E, 12.2.2004, p.
313. ,
- având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 6 iunie 2008 privind Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare: un partener esențial pentru schimbare în țările aflate în tranziție,
- având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, de pe o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000
JO L 317, 15.12.2000, p.
3.
(Acordul de la Cotonou),
- având în vedere declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în Consiliu, a Parlamentului European și a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene: „Consensul european”
JO C 46, 24.2.2006, p.
1. ,
- având în vedere Concluziile Consiliului din 14 mai 2008 privind „Un cadru de investiții pentru Balcanii de Vest: consolidarea coerenței dintre instrumentele de finanțare existente pentru această regiune în vederea susținerii creșterii și a stabilității”,
- având în vedere propunerea Comisiei din 21 mai 2008 de regulament de modificare a Regulamentului (CE) nr.
1638/2006 din 24 octombrie 2006 de stabilire a dispozițiilor generale privind instituirea unui instrument european de vecinătate și de parteneriat ( COM(2008)0095 ),
- având în vedere hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 2003 privind competențele de investigare ale Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) pe lângă BEI
Cauza C-11/00 Comisia Comunităților Europene/Banca Europeană de Investiții, Rec.[2003], p.
I-7141. ,
- având în vedere acordul tripartit încheiat între Curtea de Conturi, BEI și Comisie cu privire la modalitățile de control exercitate de Curtea de Justiție, prevăzut la articolul 248 alineatul (3) din Tratatul CE și reînnoit în iulie 2007,
- având în vedere Memorandumul de înțelegere dintre Comisie, BEI și BERD din 15 decembrie 2006 privind cooperarea în Europa de Est, Caucazul de Sud, Rusia și Asia Centrală,
- având în vedere Memorandumul de înțelegere semnat la 27 mai 2008 între Comisia Europeană și Banca Europeană de Investiții, care are drept scop o mai bună coordonare a politicilor Uniunii Europene privind împrumuturile externe,
- având în vedere Memorandumul privind participarea la Centrul european de experiență pentru parteneriatele public-private (PPP) (CEEP) semnat la 16 septembrie 2008 între BEI, Comisie și autoritățile naționale competente,
- având în vedere planul de activitate al BEI pe 2008-2010, aprobat de Consiliul de administrație la 20 noiembrie 2007,
- având în vedere consultările publice ale BEI pe tema Declarației sale privind principiile și standardele sociale și de mediu din 2008,
- având în vedere politica socială și de mediu a BERD, aprobată de Consiliul de administrație la 12 mai 2008,
- având în vedere politica BERD privind energia, aprobată de Consiliul de administrație la 11 iulie 2006,
- având în vedere analiza politicii BEI privind energia, aprobată de Consiliul de administrație la 31 ianuarie 2006,
- având în vedere nota de informare a BEI privind „contribuția consolidată a BEI la politica energetică a UE”, din 5 iunie 2007, aprobată de Consiliul guvernatorilor în iunie 2007,
- având în vedere concluziile Președinției Consiliului European, reunit la Bruxelles la 11 și 12 decembrie 2008, privind aspectele economice și financiare,
– având în vedere raportul BEI din mai 2008, intitulat „Consultarea privind IMM-urile 2007/2008 - Constatări și concluzii” și modernizarea și consolidarea ulterioară a sprijinului acordat de Grupul BEI IMM-urilor europene,
– având în vedere Declarația BEI privind principiile și standardele sociale și de mediu din 18 martie 2008,
- având în vedere concluziile Consiliului Ecofin din 7 octombrie 2008 și din 2 decembrie 2008 privind rolul BEI în sprijinirea IMM-urilor,
- având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 octombrie 2008 intitulată „De la criza financiară la redresare: un cadru de acțiune la nivel european” ( COM(2008)0706 ),
- având în vedere comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2008, intitulată „Un plan european de redresare economică” ( COM(2008)0800 ),
– având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,
- având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru control bugetar ( A6-0135/2009 ),
A. întrucât BEI a fost înființată în 1957 prin Tratatul de la Roma și întrucât acționarii săi, statele membre, subscriu un capital de 165 miliarde de euro;
B. întrucât BEI desfășoară operațiuni în afara Comunității în sprijinul politicilor externe ale Comunității încă din 1963;
C. întrucât BERD a fost înființată în 1991 și întrucât acționarii săi sunt 61 de țări terțe, Comunitatea Europeană și BEI, iar acestea subscriu împreună un capital total de 20 miliarde de euro;
D. întrucât statele membre, Comunitatea Europeană și BEI dețin împreună 63% din acțiunile BERD;
E. întrucât obiectivul statutar al BEI este acela de a contribui, recurgând la piața de capital și utilizând resursele proprii, la dezvoltarea echilibrată și constantă a pieței interne în interesul Comunității;
F. întrucât, în contextul crizei financiare actuale, când se înregistrează o extrem de mare lipsă de lichidități și de credit pentru societățile comerciale, BEI ar trebui să joace un rol major în planurile de redresare economică elaborate la nivel european și la nivelul statelor membre;
G. întrucât obiectivul statutar al BERD este acela de a contribui la progres și reconstrucție economică, de a sprijini tranziția către economia deschisă, de piață și de a promova inițiativa privată și antreprenorială în țările din Europa Centrală și de Est care s-au angajat să respecte și care pun în aplicare principiile democrației multipartite, ale pluralismului și ale economiei de piață;
H. întrucât ar trebui accentuat și sporit rolul BEI în calitate de emitent de obligațiuni cu rating maxim AAA pentru piețele de capital internaționale;
I. întrucât BERD, în temeiul articolului 11 din Acordul privind înființarea BERD, trebuie să efectueze cel puțin 60% din investițiile sale în sectorul privat;
J. întrucât Acordul privind înființarea BERD specifică faptul că Consiliul guvernatorilor revizuiește, la intervale de cel mult cinci ani, capitalul de bază al BERD, iar următoarea revizuire este planificată pentru anul 2010;
K. întrucât comitetul director, compus din nouă experți, a fost înființat la 1 octombrie 2008 pentru a supraveghea și gestiona examinarea intermediară a mandatului BEI de acordare a împrumuturilor externe, astfel cum este prevăzut în Decizia 2006/1016/CE;
L. întrucât această examinare intermediară va trebui să aibă loc în consultare permanentă cu Parlamentul, în baza Deciziei 2006/1016/CE;
M. întrucât Decizia 2006/1016/CE privind mandatul BEI de acordare a împrumuturilor externe prevede împrumuturi în valoare de 25,8 miliarde de euro care vor fi disponibile în perioada 2007-2013, defalcate pe regiuni, după cum urmează: țări aflate în faza de preaderare, inclusiv Croația și Turcia: 8,7 miliarde de euro; țările mediteraneene: 8,7 miliarde de euro; Europa de Est, Caucazul de Sud și Federația Rusă 3,7 miliarde de euro; America Latină: 2,8 miliarde de euro; Asia: 1 miliard de euro; și Republica Africa de Sud: 0,9 miliarde de euro;
N. întrucât împrumuturile acordate de BEI în 2007 prin care se sprijină obiective politice ale UE au totalizat 47,8 miliarde de euro, din care 41,4 miliarde au fost destinate țărilor din Uniunea Europeană și țărilor AELS și 6,4 miliarde țărilor partenere și țărilor în curs de aderare;
O. întrucât activitatea de creditare a BEI în 2007 în afara UE, pe regiuni geografice, a fost următoarea: Asia și America Latină 925 milioane de euro, Europa de Est, Caucazul de Sud și Rusia 230 milioane de euro, țările mediteraneene partenere 1 438 milioane de euro, țările în curs de preaderare 2 870 milioane de euro, țările ACP 756 milioane de euro și Africa de Sud 113 milioane de euro;
P. întrucât volumul anual de afaceri al BERD s-a ridicat la 5,6 miliarde de euro în 2007 și a cuprins 353 de proiecte în 29 de țări din Europa Centrală și statele baltice
Croația, Republica Cehă, Estonia, Ungaria, Letonia, Lituania, Polonia, Republica Slovacă și Slovenia. , Europa de Sud-Est
Albania, Bosnia și Herțegovina, Bulgaria, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru, România și Serbia. , vestul CSI și zona Caucazului
Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Moldova și Ucraina. , Rusia și Asia Centrală
Kazahstan, Republica Kârgâză, Mongolia, Tadjikistan, Turkmenistan și Uzbekistan. ;
Q. întrucât investițiile BERD în Rusia au crescut în 2007 cifrându-se la 2,3 miliarde de euro (portofoliul total pentru Rusia ajungând la 5,7 miliarde de euro) și au acoperit 83 de proiecte reprezentând 42% din angajamentele anuale ale BERD (față de 38% în 2006);
R. întrucât investițiile în capitaluri proprii ale BERD au crescut în 2007 de la 1 miliard de euro în 2006 la 1,7 miliarde de euro în 2007, iar ponderea capitalului subscris în volumul anual de afaceri al BERD a crescut de la 20% în 2006 la 30% în 2007;
S. întrucât Consiliul guvernatorilor BERD a decis, la 28 octombrie 2008, să accepte Turcia ca beneficiar al investițiilor BERD și întrucât BERD anticipează că va investi suma de 450 milioane de euro până la sfârșitul lui 2010;
T. întrucât BEI a finanțat proiecte în Turcia începând cu 1965 și a investit în jur de 10 miliarde de euro în toate sectoarele cheie ale economiei acestei țări;
U. întrucât, conform Acordului de la Cotonou, pe lângă activități de creditare din resurse proprii, BEI finanțează operațiuni în țările ACP și dintr-un mecanism de finanțare cu partajarea riscului, ale cărui fonduri provin din Fondul European de Dezvoltare;
V. întrucât Comisia, statele membre, țările partenere din cadrul politicii europene de vecinătate (PEV), instituțiile financiare internaționale și instituțiile financiare europene regionale și bilaterale cooperează în prezent în cadrul facilității de investiții pentru vecinătate în vederea acordării unor fonduri suplimentare pentru proiecte de infrastructură în special în sectoarele energiei, transportului și mediului în întreaga zonă care intră sub incidența PEV;
W. întrucât Grupul BEI continuă să sprijine activ IMM-urile prin împrumuturi, precum și prin capital de risc și garanții pentru împrumuturi, ultimele două activități realizându-se prin Fondul european de investiții,
Obiectivele și operațiunile BEI
1. salută Raportul anual pe 2007 al BEI, în special în ceea ce privește operațiunile sale de finanțare realizate în interiorul Uniunii Europene, care s-au concentrat pe șase priorități politice: garantarea coeziunii economice și sociale; punerea în aplicare a inițiativei Inovarea 2010; dezvoltarea rețelelor de transport transeuropean și de acces; sprijinul pentru întreprinderile mici și mijlocii; protecția și ameliorarea mediului; garantarea aprovizionării cu energie durabilă, competitivă și sigură, precum și în ceea ce privește realizarea mandatului BEI de acordare a împrumuturilor externe în țările terțe;
2. remarcă faptul că BEI este singura instituție financiară înființată în baza tratatelor și că majoritatea operațiunilor sale sunt concentrate pe proiecte în statele membre, dar aceasta joacă în același timp un rol din ce în ce mai important în țările terțe, după cum prevede Decizia 2006/1016/CE;
3. constată că, în cadrul operațiunilor realizate în țările terțe, BEI a pus în aplicare, până în prezent, obiectivele politice stabilite de către Consiliu; consideră că activitatea de creditare a BEI, în domeniile sale de competență, trebuie să fie coerentă în relațiile cu țările beneficiare; este necesară o simplitate a abordării față de o gamă variată de actori și instrumente ale UE; se impune flexibilitatea în ceea ce privește modul în care Uniunea Europeană răspunde circumstanțelor din diferite țări, care prezintă o mare varietate; BEI trebuie să garanteze coerența cu obiectivele de dezvoltare ale mileniului, și, de asemenea, responsabilitatea atât față de public, cât și față de Parlament în ceea ce privește utilizarea și eficiența fondurilor UE care sunt cheltuite;
4. consideră că activitățile BEI ar trebui, de asemenea, să reflecte obiectivele și angajamentele luate de Uniunea Europeană în cadrul Organizației Națiunilor Unite (cum ar fi Protocolul de la Kyoto); solicită BEI, prin urmare, să raporteze anual Parlamentului European despre punerea în aplicare a obiectivelor UE și ONU în cadrul operațiunilor sale în țările în curs de dezvoltare;
5. remarcă cu satisfacție acțiunile sistematice realizate în urma recomandărilor Parlamentului de către BEI în ultimii ani; recomandă ca aceste acțiuni să fie aduse la cunoștința publicului larg în cadrul raportului anual al BEI;
6.
În ceea ce privește supravegherea BEI:
(a) reamintește că BEI, ale cărei sarcini sunt definite politic, nu este supusă supravegherii prudențiale tradiționale; consideră că supravegherea metodelor de lucru ale BEI este, cu toate acestea, necesară;
(b) propune consolidarea comitetului de audit al BEI astfel încât la cei trei membri și la cei trei observatori din cadrul comitetului să se alăture doi membri angajați de către autoritățile naționale de supraveghere;
(c) salută cooperarea tehnică dintre BEI și autoritatea națională de supraveghere din Luxemburg, dar solicită ca această cooperare să fie consolidată;
(d) solicită Comisiei și statelor membre să examineze posibilitățile unei revizuiri mai cuprinzătoare a normelor privind supravegherea operațiunilor financiare ale BEI, care ar putea fi realizată de un viitor sistem european de supraveghere prudențială, pentru a monitoriza calitatea situației financiare a BEI și a asigura că rezultatele BEI sunt măsurate în mod precis și că normele profesionale de bună conduită sunt respectate;
7. salută dezvoltarea și publicarea politicilor operaționale sectoriale ale BEI în domeniul energiei, transportului și apelor, realizate în 2007, și recunoaște că acestea reprezintă un pas important spre creșterea transparenței operațiunilor de creditare ale BEI;
8. salută reexaminarea politicii BEI privind publicarea informațiilor pentru a ține seama de dispozițiile relevante din Regulamentul Aarhus
Regulamentul (CE) nr.
1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (JO L 264, 25.9.2006, p.
13). ; salută publicarea raportului BEI pe 2007 de evaluare a operațiunilor și încurajează BEI să dezvolte activitățile departamentului său de evaluare a operațiunilor în continuare;
9. salută revizuirea Declarației BEI privind principiile și standardele sociale și de mediu; consideră că BEI ar trebui să aloce suficiente resurse pentru punerea în aplicare a declarației revizuite și să întocmească un raport privind funcționarea acesteia;
10. subliniază faptul că BEI ar trebui să ducă o politică de toleranță zero față de fraudă și corupție și salută, în această privință, revizuirea politicii sale în materie de combatere a fraudelor și a politicii de luptă împotriva corupției, a spălării banilor și a finanțării terorismului; cu toate acestea, își exprimă preocuparea față de faptul că această politică pare să rămână în mare parte pasivă; repetă apelul adresat BEI de a include, în adoptarea politicii și procedurilor sale de combatere a fraudelor, măsuri care să conducă la:
(a) instituirea unui mecanism de radiere administrativă a societăților comerciale care sunt găsite vinovate de corupție de către BEI și alte bănci de dezvoltare multilaterale;
(b) o politică de protecție a persoanelor care denunță neregulile; precum și
(c) o consolidare a funcțiilor sale de investigație și o sporire a rolului preventiv și de depistare al acestor funcții;
11. salută existența unui comitet etic ad hoc (care se ocupă în principal de aspecte legate de perioada ulterioară angajării) și a unei persoane independente responsabile cu verificarea conformității; solicită, cu toate acestea, să fie informat despre statutul și activitatea practică desfășurată de către aceasta din urmă;
12. salută faptul că BEI a semnat la Washington, în octombrie 2007, o declarație privind abordarea referitoare la guvernanța corporativă în cadrul piețelor ; constată că această declarație a fost semnată, de asemenea, de instituțiile de finanțare a dezvoltării și că în declarația menționată guvernanța corporativă este plasată pe primul plan în activitățile acestora care vizează dezvoltarea durabilă a piețelor emergente;
13. își exprimă mulțumirea față de aprobarea de către Comitetul de direcție al BEI a politicii BEI privind mecanismul de soluționare a plângerilor; repetă, totuși, apelul adresat BEI de a-și revizui mecanismul intern de soluționare a plângerilor și de a emite noi orientări privind mecanismul privind căile de atac care să se aplice tuturor operațiunilor finanțate de BEI;
14. ia act de opinia favorabilă a auditorului extern și de concluziile raportului anual al comitetului de audit; repetă, în contextul actualei crize financiare și economice, apelul adresat BEI de a se supune acelorași norme prudențiale ca și instituțiile de credit și de a dispune de un control prudențial real;
Obiectivele și operațiunile BERD
15. salută Raportul anual pe 2007 al BERD, în special faptul că activitățile de investiție ale BERD s-au concentrat în țări aflate într-o etapă incipientă sau intermediară de tranziție și salută progresul realizat de aceasta în finanțarea proiectelor în cadrul inițiativei sale privind energia durabilă, în cadrul căreia ar trebui să se acorde prioritate proiectelor în domeniul energiei de interes pentru UE;
16. remarcă faptul că BERD acționează în principal în țările terțe, dar că anumite operațiuni continuă să rămână importante și în statele membre;
17. remarcă, în plus, faptul că, în prezent, contextul internațional și regional al rolului BERD este foarte diferit de cel din 1991 și că mandatul BERD trebuie aplicat în acest nou context, deoarece BERD răspunde condițiilor de pe piață și se îndreaptă mai spre sud și mai spre est;
18. recunoaște, de asemenea, că mediul de acțiune prezintă din ce în ce mai multe provocări, deoarece climatul de afaceri a devenit mai dificil, având în vedere că experiența partenerilor locali tinde să se diminueze, iar preocupările privind integritatea tind să devină din ce în ce mai frecvente;
19. consideră că BERD trebuie să își consolideze activitățile de acordare de asistență tehnică și consultanță pentru a promova standardele de bună guvernanță și pentru a asigura gestionarea adecvată a proiectelor la nivel local în țările învecinate ale UE;
20. salută progresul realizat de BERD în ceea ce privește integrarea în 2008 a perspectivei de gen; îndeamnă ambele bănci să consolideze integrarea perspectivei de gen în cadrul structurilor lor instituționale și politicilor externe;
Cooperarea dintre BEI și BERD, precum și cu alte instituții financiare internaționale, regionale și naționale
21. remarcă faptul că BEI și BERD finanțează din ce în ce mai multe operațiuni în aceleași zone geografice din afara Uniunii Europene, cum ar fi Europa de Est, Caucazul de Sud, Rusia, Balcanii de Vest și, în viitorul apropiat, și Turcia;
22. subliniază că în țările unde au loc operațiuni comune ale celor două bănci există în prezent trei tipuri diferite de cooperare între BEI și BERD: pentru Europa de Est există un Memorandum de înțelegere, în cadrul căruia BERD conduce operațiunile, iar regula generală sunt investițiile comune; în Balcanii de Vest are loc o tranziție de la operațiunile concurente/paralele la noi modalități de cooperare prin punerea în comun a fondurilor; și, recent, așa cum s-a întâmplat în cazul acordurilor de cooperare cu Turcia, există un acord bazat pe definirea unor zone specifice și comune de competență, decizia privind banca ce conduce operațiunile fiind luată de la caz la caz;
23. remarcă faptul că obiectivele, experiența și modul de operare ale celor două bănci sunt diferite, iar operațiunile de creditare în sectorul public și în cel privat nu se pot separa pur și simplu; subliniază că există din ce în ce mai multe zone comune în care ambele bănci dezvoltă competențe, cum ar fi finanțarea IMM-urilor, energia și schimbările climatice și proiectele de parteneriat public-privat (PPP); subliniază, în acest sens, necesitatea unei cooperări sporite;
24. consideră că activitățile BEI și ale BERD din țările unde există operațiuni comune celor două bănci nu ar trebui să intre în competiție, ci mai degrabă să fie complementare, să se bazeze pe avantajele comparative ale fiecărei bănci și ar trebui să se evite costul suprapunerii acțiunilor pentru clienți;
25. recomandă, prin urmare, pentru a ajunge la o cooperare mai bine structurată între BEI și BERD în țările unde există operațiuni comune, ca:
(a) ambele bănci să amelioreze partajarea sarcinilor funcționale și să se specializeze mai mult pentru a se concentra pe propriile competențe și puncte forte;
(b) BEI să se specializeze mai mult pe finanțarea infrastructurilor și proiectelor publice și private de dimensiuni mai mari, inclusiv pe investițiile în PPP și pe investițiile străine directe ale societăților comerciale din UE; BERD să se specializeze mai mult în investiții pe scară mai mică, pe consolidarea instituțiilor, privatizări, facilitarea comerțului, piețe financiare, precum și pe investiții directe în capitaluri proprii, pentru a promova standardele de guvernanță corporativă;
(c) să se definească tipurile de proiecte, sectoare și produse care prezintă un interes potențial pentru ambele bănci și pentru care cele două bănci ar putea să își utilizeze în comun baza comună de cunoștințe și resurse, cum ar fi finanțarea IMM-urilor, creșterea numărului investițiilor pentru a combate schimbările climatice, de exemplu încurajarea producerii de energie din surse regenerabile și diminuarea emisiilor de gaze cu efect de seră; să se adopte o abordare pragmatică și specifică în funcție de fiecare caz în respectivele domenii de interes comun, fiecare proiect de cofinanțare urmând a fi condus de câte o instituție, cu scopul de a evita suprapunerea și pe baza unei cerințe preliminare de recunoaștere reciprocă a procedurilor; în acest sens, să se respecte standardele UE în cadrul proiectelor finanțate, de exemplu în ceea ce privește combaterea schimbărilor climatice sau drepturile sociale, indiferent care dintre cele două instituții joacă rolul principal;
(d) să fie aplicate mecanisme clare de cooperare în ambele instituții, atât la nivel ierarhic, cât și în teritoriu;
(e) ambele bănci să prezinte o propunere concretă privind o cooperare mai coerentă, inclusiv o analiză a standardelor comune, în beneficiul acționarilor lor, al părților interesate și al țărilor beneficiare;
(f) ambele bănci să raporteze periodic Comisiei privind cooperarea dintre ele;
(g) Comisia să raporteze anual Parlamentului și Consiliului privind evaluarea impactului și eficienței operațiunilor de finanțare ale BEI și BERD, privind contribuția acestor operațiuni la îndeplinirea obiectivelor de politică externă ale Uniunii Europene, precum și privind cooperarea lor reciprocă și cea cu alte instituții financiare; precum și
(h) să se organizeze la Parlament audieri anuale ale președinților celor două bănci, împreună cu Comisarul pentru afaceri economice și monetare.
26. recomandă, pe termen lung, ca acționarii BEI să aibă în vedere o majorare a participării acționariatului BEI la BERD, spre exemplu în contextul unei sporiri a capitalului sau, în cazul în care un acționar actual al BERD are în vedere posibilitatea retragerii, în contextul sporirii participării acționariatului băncii; consideră că acest fapt ar putea pe termen lung să sprijine o mai mare coerență a politicilor și specializarea celor două bănci atât din punct de vedere funcțional, cât și geografic;
27. este de părere că multiplicarea instrumentelor de asistență externă ale Uniunii Europene ar trebui evitată; solicită consolidarea cooperării cu instituțiile sau organele regionale și naționale de dezvoltare din Uniunea Europeană, pentru a oferi o finanțare eficientă evitând suprapunerile și dublările și pentru a asigura o abordare coerentă și o mai mare vizibilitate a impactului UE; sprijină posibilitatea delegării și recunoașterii reciproce a procedurilor în acest sens;
28. reamintește importanța acordului prevăzut în „Consensul european”, care prevede că ar trebui să existe o mai mare sinergie între programele sprijinite de BEI și alte instituții financiare și cele finanțate de Comunitate, pentru a garanta un impact maxim pentru țările beneficiare; subliniază necesitatea de a acorda o atenție deosebită intereselor beneficiarilor în realizarea acestui obiectiv;
29. recunoaște că BEI și BERD trebuie să conlucreze cu alte instituții financiare internaționale sau regionale, cum ar fi Banca Mondială, Banca Asiatică de Dezvoltare și Banca Africană de Dezvoltare, pentru ca efectele din regiunile îndepărtate de Uniunea Europeană să fie mai mari și pentru a evita suprapunerile și dublările nedorite ale acțiunilor de finanțare; consideră, cu toate acestea, că BEI ar trebui să joace un rol predominant în ceea ce privește promovarea obiectivelor de mediu, sociale și de dezvoltare ale Uniunii Europene în rândul băncilor și instituțiilor multinaționale de dezvoltare;
30. constată că băncile și instituțiile multinaționale de dezvoltare au un impact pozitiv asupra țărilor în curs de dezvoltare; consideră că este necesar să se analizeze în continuare impactul acestora și să se aibă în vedere alte activități în contextul obiectivelor și operațiunilor Fondului european de dezvoltare (FED); sugerează că finanțarea proprietății funciare condiționată de obiectivele sociale și de mediu ar putea să reprezinte un cost de investiții eligibil conform mandatului BEI, deoarece reprezintă cheia spre dezvoltarea internă, în special în țările africane;
Tulburările financiare la nivel mondial și implicațiile pentru BEI și BERD
31. relevă rolul important acordat BEI în cadrul planului european de redresare economică, în special în ceea ce privește o mai mare finanțare acordată IMM-urilor, energiei obținute din surse regenerabile și transportului ecologic; salută decizia de a majora volumul total al creditelor acordate de BEI cu circa 30% (15 miliarde de euro) în 2009 și în 2010 și decizia de majorare a capitalului subscris al BEI cu circa 67 miliarde de euro, până la 232 miliarde de euro, în conformitate cu Strategia de la Lisabona; subliniază faptul că aceste fonduri suplimentare ar trebui să aibă drept obiectiv obținerea de efecte pe termen lung; consideră că sporirea responsabilităților necesită atât resurse umane și financiare adecvate, precum și o mai mare transparență și răspundere în ceea ce privește operațiunile BEI;
32. încurajează consolidarea acordurilor privind partajarea riscurilor dintre băncile comerciale și Grupul BEI în acțiunile de finanțare a IMM-urilor; solicită, totuși, prudență în ceea ce privește utilizarea de către băncile comerciale a împrumuturilor acordate de BEI și solicită adoptarea unui cod de conduită între băncile comerciale și BEI în acest sens; remarcă necesitatea de actualizare a listei băncilor care au un rol intermediar față de BEI;
33. este de părere că BEI și Comisia ar trebui să accelereze punerea în aplicare a proiectelor în statele membre, precum și în sectoarele cele mai afectate de criză; în acest sens, consideră important să se exploateze cunoștințele din cadrul programelor de asistență tehnică precum JASPERS, JEREMIE, JESSICA și JASMINE, pentru a accelera furnizarea asistenței structurale;
34. remarcă faptul că Uniunea Europeană a solicitat BEI să accelereze sprijinul acordat proiectelor PPP ca răspuns la criza financiară; îndeamnă BEI și BERD să desfășoare astfel de proiecte doar dacă acestea sunt la costuri abordabile și dacă aduc beneficii reale; în această privință, consideră că este nevoie de îmbunătățiri în materie de publicare a informațiilor, asigurare a unui bun raport calitate-preț și de practici de evaluare a fezabilității;
35. solicită statelor membre să exploateze pe deplin instrumentele reprezentate de capitalul de risc, împrumuturile globale și facilitățile de microcreditare oferite prin programele și facilitățile BEI;
36. remarcă faptul că activitatea de luare cu împrumut și de creditare a BEI, atât în interiorul, cât și în afara Uniunii Europene, s-a dezvoltat treptat și constituie astăzi principalul instrument la nivel UE pentru activitatea de împrumut și de creditare; ia act, în plus, de faptul că a existat o cerere puternică, inclusiv din partea Asiei, de obligațiuni emise de către BEI; invită BEI și guvernatorii acesteia, prin urmare, să maximizeze acest potențial de împrumut continuând să emită obligațiuni - în special obligațiuni exprimate în euro - pe piața mondială, pentru a sprijini obiectivele pe termen lung și a atenua încetinirea activității economice atât în interiorul Uniunii Europene, cât și în țările învecinate ale acesteia, în calitate de bancă publică ale cărei activități sunt orientate în funcție de politici;
37. solicită cu fermitate Comisiei și BEI să investigheze împreună modul în care poate fi depășită criza creditelor în economia reală cu ajutorul instrumentelor financiare noi și inovatoare;
38. salută decizia BERD de a-și majora volumul anual de afaceri în 2009 cu circa 20% la aproximativ 7 miliarde de euro pentru a atenua actuala criză financiară și economică și remarcă faptul că jumătate din suma de 1 miliard de euro cheltuieli suplimentare în 2009 este destinată țărilor din Europa Centrală și de Est;
39. subliniază că în actuala perioadă de înăsprire a condițiilor de creditare, rolul celor două bănci este evidențiat atât în interiorul, cât și în exteriorul Uniunii Europene; solicită ambelor bănci să își respecte angajamentele în ceea ce privește țările terțe chiar și într-o perioadă dificilă din punct de vedere economic;
40. sugerează că, după analizarea atentă a efectelor crizei financiare asupra economiei reale, BEI ar trebui să fie invitată să își consolideze sprijinul acordat noilor state membre; în plus, subliniază importanța implicării sectorului privat în restabilizarea acestor economii; salută consolidarea activităților BERD în noile state membre și recentul plan de acțiune comun al instituțiilor financiare internaționale pentru sprijinirea sistemelor bancare și a acordării de credite pentru economia reală în Europa Centrală și de Est, adoptat de către BERD, BEI, Fondul european de investiții (FEI) și Banca Mondială, în vederea sprijinirii sistemului bancar și a economiei reale în Europa Centrală și de Est; sugerează să se efectueze la momentul oportun revizuirea definiției țărilor aflate „în curs de tranziție” și evaluarea retragerii acțiunilor BERD din Uniunea Europeană;
41. remarcă cu satisfacție că expunerea BEI și a BERD la tulburările financiare este limitată, chiar dacă în 2008 BERD a declarat prima sa pierdere din ultimii zece ani din cauza declinului de pe piețele de capital;
Implicațiile hotărârii Curții de Justiție asupra mandatului extern al BEI
42. salută hotărârea Curții de Justiție din 6 noiembrie 2008 privind temeiul juridic al Deciziei 2006/1016/CE;
43. recomandă încheierea rapidă a unui acord între Parlament, Consiliu și Comisie, în urma hotărârii pronunțate, pentru a garanta, pe de o parte, că prerogativele Parlamentului sunt respectate pe deplin, și, pe de altă parte, că nu va fi periclitată continuitatea operațiunilor financiare externe ale BEI; subliniază, prin urmare, că acest acord încheiat rapid reprezintă o soluție temporară cu o dată precisă de încetare, până la examinarea intermediară din 2010;
44. consideră că este esențial să se adopte o decizie care să înlocuiască Decizia 2006/1016/CE în conformitate cu hotărârea Curții de Justiție și recunoaște că actuala muncă de examinare intermediară a activității BEI de acordare a creditelor externe și a acordurilor de cooperare, ce trebuie să se încheie până în 2010, trebuie să permită o veritabilă dezbatere de fond în ceea ce privește obiectivele Uniunii și mijloacele puse la dispoziția BEI, dezbatere în cadrul căreia Parlamentul își va asuma rolul deplin de co-legislator; invită Comisia să țină seama pe deplin de recomandările exprimate în prezenta rezoluție la redactarea unei noi propuneri de decizie privind mandatul BEI de acordare a împrumuturilor externe, în urma examinării intermediare;
45. prin urmare, recomandă finalizarea de către comitetul director a lucrărilor sale la începutul anului 2010 și îl invită pe președintele acestui comitet să prezinte Parlamentului și Consiliului un raport cu concluziile sale la scurt timp după finalizarea lucrărilor; așteaptă cu interes concluziile comitetului director și solicită comitetului să ia în considerare recomandările incluse în prezenta rezoluție și în rezoluțiile precedente ale Parlamentului; solicită comitetului director să informeze periodic Parlamentul în legătură cu progresele înregistrate;
°
° °
46. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Băncii Europene de Investiții, Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.
EXPUNERE DE MOTIVE
Acesta este primul raport întocmit de Parlament privind atât activitățile BEI,cât și ale BERD.
Deoarece BEI este o instituție înființată în temeiul tratatelor, Parlamentul adoptă anual un raport asupra activităților sale, în vreme ce pentru BERD se adoptă doar ocazional un raport, cum s-a întâmplat în anul 2002.
Există trei motive principale care justifică adoptarea unui raport comun privind cele două bănci:
1) Suprapunerea din ce în ce mai mare a activităților BEI și BERD
BEI și BERD finanțează din ce în ce mai multe operațiuni în aceleași zone geografice din afara Uniunii Europene, de exemplu în Europa de Est, Caucazul de Sud, Rusia, Balcanii de Vest și, în viitorul apropiat, și în Turcia.
Următoarele cifre reprezintă împrumuturile acordate de BEI în afara UE în 2007: Asia și America Latină 925 MEUR, Europa de Est, Caucazul de Sud și Rusia 230 MEUR, țările mediteraneene partenere 1438 MEUR, țările în curs de preaderare 2870 MEUR, țările ACP 756 MEUR și Africa de Sud 113 MEUR.
Volumul anual al activităților BERD s-a ridicat la 5,6 miliarde EUR în 2007.
Acesta a inclus 353 de proiecte în 29 de țări unde desfășoară operațiuni din Europa Centrală și statele baltice, Europa de Sud-Est , vestul CSI și Caucazul, Rusia și Asia Centrală.
Cooperarea dintre cele două bănci s-a dezvoltat la nivel regional și astfel modul în care cooperează este organizat diferit în funcție de regiune.
În țările unde au loc operațiuni comune ale celor două bănci există trei metode diferite de cooperare între BEI și BERD: Memorandumul de înțelegere pentru Europa de Est, unde BERD conduce operațiunile iar regula generală sunt investițiile comune, Balcanii de Vest unde are loc o tranziție de la operațiunile concurente/paralele la noi modalități de cooperare prin punerea în comun a fondurilor și, recent, un acord bazat pe definirea unor zone specifice și comune de competență și a unor modalități flexibile de cooperare, așa cum s-a întâmplat în cazul operațiunilor de finanțare din Turcia.
Această situație nu este satisfăcătoare.
În schimb, ar fi mai util să se organizeze o analiză cuprinzătoare, care să sublinieze modul în care cooperarea dintre cele două bănci și alte părți competente ar putea fi îmbunătățită, ținând seama de interesele UE și ale țărilor beneficiare.
Este clar de la început că obiectivele, experiența și modul de operare ale celor două bănci sunt diferite.
În plus, împărțirea sarcinilor și cooperarea dintre cele două bănci nu pot fi gestionate doar la nivel regional și nici separând activitățile de creditare din sectorul public și din sectorul privat.
Acest raport se concentrează pe identificarea zonelor în care cele două bănci ar putea să conlucreze mai eficient pentru a oferi o mai mare valoare adăugată acționarilor, părților interesate și țărilor beneficiare.
Următoarele recomandări concrete sunt prezentate pentru a consolida cooperarea:
(a) cele două instituții ar trebui să își împartă mai bine sarcinile funcționale și să se specializeze mai mult pentru a se concentra pe propriile competențe și puncte forte, cum ar fi capacitățile de finanțare la scară largă ale BEI și prezența pe plan local și cunoștințele în acest sens ale BERD;
(b) BEI ar trebui să se specializeze mai mult pe finanțarea infrastructurilor și proiectelor publice și private de dimensiuni mai mari, inclusiv pe investițiile în parteneriatele public-privat (PPP), ca și pe investițiile străine directe ale societăților comerciale din UE; BERD ar trebui să se specializeze mai mult în investiții pe scară mai mică, pe consolidarea instituțiilor, privatizări, facilitarea comerțului, piețe financiare, precum și pe investiții directe de capital pentru a promova standardele de guvernanță corporativă;
(c) ar trebui să se elaboreze o definiție a tipurilor de proiecte, sectoare și produse care prezintă un interes potențial pentru ambele bănci și pentru care cele două bănci ar putea să își utilizeze în comun baza comună de cunoștințe și resurse, cum ar fi finanțarea IMM-urilor, creșterea numărului investițiilor pentru a combate schimbările climatice, de exemplu prin surse regenerabile de energie și diminuarea emisiilor de gaze cu efect de seră; în respectivele domenii de interes comun, solicită o abordare pragmatică și specifică în funcție de fiecare caz, fiecare proiect de cofinanțare fiind condus de câte o instituție, cu scopul de a evita dublarea, și pe baza unei cerințe preliminare de recunoaștere reciprocă a procedurilor;
(d) punerea în aplicare a unei culturi a cooperării în ambele instituții atât la nivel ierarhic, cât și în teritoriu;
(e) cele două bănci ar trebui să prezinte o propunere globală privind o cooperare mai coerentă, inclusiv o analiză a standardelor comune, în beneficiul acționarilor, părților interesate și al țărilor beneficiare;
(f) cele două bănci ar trebui să raporteze periodic Comisiei privind cooperarea dintre ele;
(g) Comisia ar trebui să raporteze anual Parlamentului și Consiliului privind evaluarea impactului și eficienței operațiunilor de finanțare ale BEI și BERD, privind contribuția celor două bănci la îndeplinirea obiectivelor de politică externă ale UE, precum și privind cooperarea lor reciprocă și cea cu alte instituții; precum și
(h) ar trebui să se organizeze la Parlament audieri anuale ale președinților celor două bănci împreună cu Comisarul pentru afaceri economice și monetare.
2) Criza creditelor face și mai importantă activitatea celor două bănci
În actuala perioadă de înăsprire a condițiilor de acordare a creditelor, operațiunile financiare și cooperarea reciprocă dintre cele două bănci au o importanță și mai mare pentru furnizarea creditelor de care este atâta nevoie către sectorul public și cel privat.
De exemplu, finanțarea IMM-urilor este extrem de importantă atât în interiorul, cât și în exteriorul UE, iar sectorul bancar se află în prezent într-o situație dificilă în regiunile din vecinătatea UE.
Este de asemenea important ca cele două bănci să fie active în promovarea proiectelor care au drept scop combaterea schimbărilor climatice și promovarea surselor regenerabile de energie.
3) Hotărârea Curții de Justiție privind mandatul de creditare externă al BEI trebuie pusă în aplicare
Hotărârea Curții de Justiție din 6 noiembrie 2008 privind temeiul juridic al Deciziei 2006/1016/CE reprezintă un indiciu important privind rolul important pe care Parlamentul îl va avea în cadrul procedurii de codecizie pentru mandatul de creditare externă al BEI.
Decizia 2006/1016/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 care prevede acordarea de garanții BEI pentru operațiunile financiare din țările în curs de dezvoltare și alte țări terțe se bazează doar pe articolul 181a CE (cooperarea economică cu țările terțe).
Parlamentul European a contestat această decizie deoarece, în opinia sa, articolul 179 CE (cooperarea pentru dezvoltare) ar trebui adăugat ca al doilea temei juridic.
Miza este importantă pentru implicarea Parlamentului, deoarece articolul 179 CE prevede procedura de codecizie, în vreme ce articolul 181a CE se referă doar la procedura de consultare.
Curtea a considerat că decizia respectivă, prin cooperare financiară cu țările în curs de dezvoltare, urmărește de asemenea obiectivele socio-economice prevăzute la articolul 177 CE.
Prin urmare, în măsura în care decizia se referă la țările în curs de dezvoltare, în sensul titlului XX din Tratatul CE, aceasta intră sub incidența titlului respectiv și astfel sub incidența articolului 179 CE.
În final, Curtea a considerat că există o relație complementară între titlurile XX și XXI din tratat și astfel între articolele 179 și respectiv 181a CE și că procedurile prevăzute în respectivele dispoziții nu pot fi clasificate ca fiind incompatibile.
Curtea a hotărât că ar trebui să se aplice procedura de codecizie.
Acest fapt are implicații semnificative pentru Parlamentul European pentru că acum are un rol mult mai important în hotărârea mandatului extern al BEI.
Parlamentului i se oferă temeiul juridic necesar pentru a se coordona cu Consiliul în privința modului în care BEI ar trebui să funcționeze în afara UE.
Aceasta este o evoluție foarte necesară.
Curtea a dispus ca efectele Deciziei 2006/1016/CE să se păstreze doar pentru acordurile financiare ale BEI intrate în vigoare într-o perioadă de 12 luni de la data hotărârii Curții.
Acest calendar va fi foarte dificil de pus în practică și se întâmplă foarte rar ca o astfel de dispoziție să fie inclusă într-o hotărâre a Curții referitoare la procedura de codecizie dintre instituții.
Acest aspect devine și mai complicat dacă se iau în considerare alegerile parlamentare de anul viitor.
Pentru ca BEI să își poată continua activitățile de creditare în afara UE în cele mai bune condiții și în folosul tuturor părților, în special al țărilor beneficiare, se recomandă instituirea unui grup interinstituțional între Parlament, Consiliu și Comisie.
Acest grup ar urma să discute ce măsuri trebuie luate în lumina hotărârii Curții de Justiție (C-155/1016/EC).
21.1.2009
AVIZ al Comisiei pentru control bugetar
destinat Comisiei pentru afaceri economice și monetare
referitor la rapoartele anuale pe 2007 ale Băncii Europene de Investiții și Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare
( 2008/2155(INI) )
Raportoare pentru aviz: Gabriele Stauner
SUGESTII
Comisia pentru control bugetar recomandă Comisiei pentru afaceri economice și monetare, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
1. subliniază faptul că Banca Europeană de Investiții (BEI) ar trebui să ducă o politică de „toleranță zero” față de fraudă și corupție și salută, în această privință, reexaminarea politicilor băncii în materie de combatere a fraudelor și de luptă împotriva corupției, a spălării banilor și a finanțării terorismului; cu toate acestea, își exprimă preocuparea față de faptul că această politică pare să rămână în mare parte pasivă; repetă apelul adresat BEI de a include în politica și procedurile sale de combatere a fraudelor măsuri care să conducă la:
a. instituirea unui mecanism de radiere administrativă a societăților comerciale care sunt găsite vinovate de corupție de către BEI și alte bănci de dezvoltare multilaterale;
b. o politică de protecție a persoanelor care denunță neregulile; precum și
c. consolidarea funcțiilor sale de investigație și sporirea rolului său preventiv și de depistare;
2. salută existența unui comitet etic ad hoc (care se ocupă în principal de aspecte legate de perioada ulterioară angajării) și a unei persoane independente responsabile cu verificarea conformității; cu toate acestea, solicită să fie informat despre statutul și activitatea practică desfășurată de către aceasta din urmă;
3. salută faptul că BEI a semnat la Washington, în octombrie 2007, o declarație privind abordarea referitoare la guvernanța corporativă în cadrul piețelor emergente, declarație semnată, de asemenea, de instituțiile de finanțare a dezvoltării și care plasează guvernanța pe primul plan în activitățile acestora care vizează dezvoltarea durabilă a țărilor emergente;
4. își exprimă mulțumirea față de aprobarea de către comitetul de conducere al BEI a politicii BEI privind mecanismul de soluționare a plângerilor; repetă, totuși, apelul adresat BEI de a-și revizui mecanismul intern de soluționare a reclamațiilor și de a emite noi orientări privind mecanismul privind căile de atac care să se aplice tuturor operațiunilor finanțate de BEI;
5. salută reexaminarea politicii BEI privind publicarea informațiilor pentru a ține seama de dispozițiile relevante din Regulamentul Aarhus
Regulamentul (CE) nr.
1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (JO L 264, 25.9.2006, p.
13). ; salută publicarea raportului BEI pe 2007 de evaluare a operațiunilor și încurajează BEI să continue dezvoltarea activităților departamentului său de evaluare a operațiunilor;
6. ia act de opinia favorabilă a auditorului extern și de concluziile raportului anual al comitetului de audit; repetă, în contextul actualei crize financiare și economice, apelul adresat BEI de a se supune acelorași norme prudențiale ca și instituțiile de credit și de a dispune de un control prudențial real;
7. subliniază nevoia urgentă de a înființa o misiune independentă de reglementare care să supravegheze calitatea situației financiare a BEI și măsurarea exactă a rezultatelor și să se asigure că normele profesionale de bună conduită sunt respectate; recomandă, de asemenea, continuarea consolidării comitetului de audit al BEI; în așteptarea înființării unui autentic organism european de reglementare bancară propune să se ia în considerare orice soluție, inclusiv, de exemplu, intervenția unui organism național de reglementare, intervenția unor organisme naționale de reglementare prin rotație anuală, sesizarea Consiliului de către Comisie în temeiului articolului 105 alineatul (6) din Tratatul CE;
8. regretă faptul că BEI nu face obiectul unui raport special al Parlamentului, având în vedere legătura directă existentă între BEI și statele membre, care sunt singurii săi acționari, în timp ce Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare are drept acționari numeroase țări terțe precum Elveția, Israel, Turcia, Rusia, Canada, Republica Coreea, Statele Unite, Japonia și Mexic.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
20.1.2009
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
11
Membri titulari prezenți la votul final
Jean-Pierre Audy, Inés Ayala Sender, Herbert Bösch, Paulo Casaca, Esther De Lange, James Elles, Nils Lundgren, José Javier Pomés Ruiz, Bart Staes, Søren Bo Søndergaard
Membri supleanți prezenți la votul final
Christopher Heaton-Harris
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
9.3.2009
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
29
1
1
Membri titulari prezenți la votul final
Paolo Bartolozzi, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Jonathan Evans, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Donata Gottardi, Benoît Hamon, Gunnar Hökmark, Sophia in ‘t Veld, Othmar Karas, Wolf Klinz, Kurt Joachim Lauk, Hans-Peter Martin, Gay Mitchell, Sirpa Pietikäinen, John Purvis, Bernhard Rapkay, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček, Cornelis Visser
Membri supleanți prezenți la votul final
Harald Ettl, Margaritis Schinas, Eva-Riitta Siitonen
