P6_TA(2008)0033
Un plan de acţiune privind eficienţa energetică: realizarea potenţialului
A6-0003/2008
Rezoluţia Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind planul de acţiune privind eficienţa energetică: realizarea potenţialului ( 2007/2106(INI) )
Parlamentul European
, –
având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată "Un plan de acţiune privind eficienţa energetică, realizarea potenţialului" ( COM(2006)0545 ),
–
având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei ( SEC(2006)1173 ), complementar Comunicării susmenţionate a Comisiei,
–
având în vedere evaluarea impactului Planului de acţiune ( SEC(2006)1174 ) şi rezumatul acesteia ( SEC(2006)1175 ),
–
având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată "O politică energetică pentru Europa" ( COM(2007)0001 ),
–
având în vedere concluziile Preşedinţiei Consiliului European din 8 şi 9 martie 2007 referitoare la adoptarea de către Consiliul European a unui "Plan de Acţiune al Consiliului European (2007-2009) - O politică energetică pentru Europa" (7224/07),
–
având în vedere Directiva 92/75/CEE a Consiliului din 22 septembrie 1992 privind indicarea, prin etichetare şi informaţii standard despre produs, a consumului de energie şi de alte resurse la aparatele de uz casnic 1 JO L 297, 13.10.1992, p.
16.
Directivă modificată ultima dată prin Regulamentul (CE) nr.1882/2003 al Parlamentului European şi al Consiliului (JO L 284, 31.10.2003, p.
1).
,
–
având în vedere Directiva 2002/91/CE a Parlamentul European şi a Consiliului din 16 decembrie 2002 privind performanţa energetică a clădirilor 2 JO L 1, 4.1.2003, p.
65.
,
–
având în vedere Directiva 2004/8/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 11 februarie 2004 privind promovarea cogenerării pe baza cererii de energie termică utilă pe piaţa internă a energiei 3 JO L 52, 21.2.2004, p.
50.
,
–
având în vedere Directiva 2005/32/CE a Comunităţii Europene şi a Consiliului din 6 iulie 2005 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerinţelor în materie de proiectare ecologică, aplicabile produselor consumatoare de energie 4 JO L 191, 22.7.2005, p.
29.
,
–
având în vedere Directiva 2006/32/CE a Parlamentul European şi a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice JO L 114, 27.4.2006, p.
64.
,
–
având în vedere Decizia 2006/1005/CE a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind încheierea Acordului între Guvernul Statelor Unite ale Americii şi Comunitatea Europeană privind coordonarea programelor de etichetare referitoare la eficienţa energetică a echipamentelor de birou JO L 381, 28.12.2006, p.
24.
şi textul acordului menţionat anterior JO L 381, 28.12.2006, p.
26.
,
–
având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind un program de etichetare referitor la eficienţa energetică a echipamentelor de birou ( COM(2006)0576 ),
–
având în vedere Decizia nr.
1639/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 24 octombrie 2006 de instituire a unui program-cadru pentru inovaţie şi competitivitate (2007-2013) JO L 310, 9.11.2006, p.
15.
şi în special Capitolul III din Titlul II, privind Programul "Energie inteligentă – Europa",
–
având în vedere Decizia nr.
1982/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al şaptelea program-cadru al Comunităţii Europene pentru activităţi de cercetare, de dezvoltare tehnologică şi demonstrative (2007-2013) JO L 412, 30.12.2006, p.
1.
,
–
având în vedere Regulamentul (CE) nr.
761/2001 al Parlamentului European şi al Consiliului din 19 martie 2001 privind participarea voluntară a organizaţiilor la un sistem comunitar de management de mediu şi de audit (EMAS) JO L 114, 24.4.2001, p.
1.
Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr.
1791/2006 (JO L 363, 20.12.2006, p.
1).
,
–
având în vedere Rezoluţia sa din 1 iunie 2006 privind Cartea verde consacrată eficienţei energetice sau raţionalizării consumului JO C 298 E, 8.12.2006, p.
273.
,
–
având în vedere Rezoluţia sa din 14 decembrie 2006 referitoare la Cartea verde privind strategia europeană pentru o energie sigură, competitivă şi durabilă JO C 317 E, 23.12.2006, p.
876.
,
–
având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,
–
având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie şi avizul Comisiei pentru afaceri economice şi monetare, avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară şi avizul Comisiei pentru dezvoltare regională ( A6-0003/2008 ),
A.
întrucât se vor produce schimbări climatice haotice dacă temperatura va creşte cu mai mult de două grade Celsius peste nivelurile preindustriale, astfel cum a fost confirmat, printre altele, de raportul Grupului interguvernamental privind schimbările climatice, din mai 2007; întrucât reduceri drastice de emisii de carbon sunt necesare până în 2015, pentru a menţine creşterea globală a temperaturii la cel mult două grade Celsius; întrucât utilizarea mai eficientă a energiei este mijlocul cel mai rapid şi mai rentabil de reducere a emisiilor de carbon;
B.
întrucât eficienţa energetică are un rol hotărâtor în reducerea dependenţei Uniunii Europene de importurile de energie, în contracararea viitoarei penurii de surse energetice şi în limitarea efectelor produse de şocurile preţurilor la energie;
C.
întrucât în evaluarea de impact a planului de acţiune pentru eficienţa energetică s-a identificat o lipsă a capacităţilor de punere în practică la toate nivelurile de elaborare a politicilor în cadrul Comisiei, estimându-se că un număr suplimentar de 20 de persoane ar fi necesar pentru reuşita planului de acţiune;
D.
întrucât Directiva 2002/91/CE a fost transpusă corespunzător de doar cinci state membre;
E.
întrucât Directiva 2006/32/CE solicită statelor membre să prezinte Comisiei, până la 30 iunie 2007, un plan naţional de acţiune privind eficienţa energetică (PNAEE); întrucât până la 1 septembrie 2007 Comisia primise doar nouă astfel de PNAEE, iar până la 10 ianuarie 2008, doar 17;
F.
întrucât aplicarea Directivei 2004/8/CE de către statele membre este în întârziere şi departe de a fi perfectă;
G.
întrucât Uniunea Europeană este una din regiunile cele mai bogate şi mai avansate din punct de vedere tehnologic din lume; întrucât din 1990 producţia economică a Uniunii Europene a crescut cu aproape 40%, iar venitul mediul pe cap de locuitor cu o treime; întrucât, în aceeaşi perioadă, cererea de energie şi resurse energetice a crescut cu numai 11%;
H.
întrucât tehnologiile informaţiei şi comunicării - orientate printr-o politică adecvată - ar putea genera o creştere a productivităţii superioară obiectivului UE de 20%; întrucât anumite tehnologii, precum tehnologiile inteligente pentru reţele, sistemele inteligente de gestiune şi tehnologiile informatice "speckled computing" ar trebui, în consecinţă, să constituie subiectul unor recomandări în cadrul unor politici concrete,
1.
salută planul de acţiune pentru eficienţa energetică 2006, precum şi obiectivele şi sfera sa de aplicare;
2.
consideră că obiectivul de îmbunătăţire a eficienţei energetice cu 20% până în 2020, în plus faţă de alte îmbunătăţiri datorate efectelor structurale autonome sau legate de incidenţa preţurilor, este pe deplin realizabil din punct de vedere tehnic şi economic şi invită Comisia şi statele membre să se asigure că acest obiectiv, precum şi obiectivele legate de schimbările climatice, sunt atinse;
3.
constată cu profundă îngrijorare că punerea în aplicare de către statele membre a legislaţiei în vigoare este incompletă şi înregistrează întârzieri;
4.
subliniază necesitatea aplicării politicii privind eficienţa energetică la toate nivelurile de guvernare;
5.
regretă că aplicarea Directivei 2004/8/CE de către statele membre este incompletă şi mult întârziată;
6.
dezaprobă eşecul Comisiei de a recruta numărul necesar de funcţionari pentru a se asigura că atât planul de acţiune, cât şi legislaţia privind eficienţa energetică pe care acesta se bazează, sunt puse în aplicare complet şi rapid;
7.
îşi exprimă dezamăgirea faţă de faptul că, din cele 21 de acţiuni programate în 2007 de către Comisie în cadrul planului de acţiune, doar trei au fost realizate complet până la 1 septembrie 2007 şi constată că la 30 octombrie 2007, Comisia a raportat că 16 din cele 21 de acţiuni sunt "pe calea cea bună"; îşi exprimă dezamăgirea, de asemenea, faţă de întârzierea majoră faţă de ceea ce era prevăzut pentru adoptarea standardelor minime de eficienţă energetică pentru grupele prioritare de produse;
8.
dezaprobă faptul că multe guverne ale statelor membre nu au acordat prioritate transpunerii complete şi rapide a legislaţiei privind eficienţa energetică şi respectării acesteia, în ciuda discursurilor legate de contracararea schimbărilor climatice şi reducerea importurilor de energie în UE;
9.
îndeamnă Comisia să accelereze elaborarea viitorului memorandum în vederea unui acord privind cooperarea cu Consiliul reglementatorilor europeni în domeniul energiei (CEER), care va stabili orientări comune şi un cod de conduită comun, în scopul de a îmbunătăţi eficienţa utilizării energiei finale în toate sectoarele;
10.
solicită o evaluare urgentă şi corectă, în cadrul Comisiei şi în toate statele membre, a lipsei de capacităţi şi a altor obstacole care au dus în prezent la punerea în aplicare necorespunzătoare a legislaţiei privind eficienţa energetică, şi a modului în care aceste neajunsuri şi obstacole pot fi depăşite;
11.
observă în special lipsa considerabilă de informaţii simple şi accesibile şi a sprijinului organizaţional privind eficienţa energetică, acolo unde este necesar, şi care poate apărea brusc (de exemplu, în cazul defectării unui aparat electromenajer sau a unui alt echipament) sau care poate fi legat de anumite ocazii (de exemplu, schimbarea domiciliului); consideră că neglijarea nevoilor practice ale cetăţenilor duce la subminarea proiectelor de eficienţă energetică şi subliniază, prin urmare, importanţa ajutorului concret şi al finanţării iniţiale;
12.
constată că tehnologiile informaţiei şi comunicării (TIC) ar trebui să fie promovate ca elemente-cheie în realizarea de economii de energie în diferite sectoare, cum ar fi transporturile, construcţiile, energia şi fabricarea de produse; în acest context, salută studiul Comisiei care evaluează contribuţia potenţială a diferitelor tehnologii de vârf bazate pe tehnologiile informaţiei şi comunicării la îmbunătăţirea eficienţei energetice a economiei UE şi în reducerea emisiilor de gaz cu efect de seră până în 2020; solicită insistent Comisiei să includă în acest studiu rolul sistemelor de management inteligent în general şi cel al tehnologiilor reţelelor inteligente şi al sistemelor încorporate în special;
Echipamente şi aparate
13.
salută strategia de adoptare a unor standarde minime în ceea ce priveşte performanţa energetică şi solicită Comisiei să instituie şi să aplice aceste standarde până în 2008 pentru aerul condiţionat, precum şi pentru toate tipurile de decodoare pentru televizor; recomandă insistent ca acest lucru să se realizeze în acelaşi timp cu o revizuire dinamică a etichetării şi observă că marcajul CE poate contribui la aplicarea standardelor minime în materie de performanţă energetică; invită statele membre să aloce mai multe resurse supravegherii pieţei;
14.
aprobă includerea produselor pentru iluminarea locuinţelor pe lista grupei de produse prioritare şi subliniază importanţa respectării de către Comisie a calendarului propus privind retragerea de pe piaţă a celor mai ineficiente becuri, în conformitate cu concluziile Consiliului European din martie 2007;
15.
constată recentele progrese înregistrate în tehnologia diodelor LED; invită Comisia să analizeze căile de progres în cercetarea în domeniul diodelor LED şi de creştere a utilizării acestora;
16.
îndeamnă Comisia să stabilească un calendar pentru retragerea de pe piaţă a tuturor articolelor de echipament, a aparatelor şi a altor produse consumatoare de energie cu o eficienţă energetică slabă, precum cele destinate încălzirii exterioare;
17.
salută importanţa acordată reducerii pierderilor în
stand-by
şi creşterii disponibilităţii produselor şi tehnologiilor care asigură utilizarea produselor şi aparatelor consumatoare de energie numai atunci când aceasta este cu adevărat necesară; invită Comisia să propună o cerinţă de performanţă pentru funcţionarea în
stand-by
la "un watt" şi să prezinte o analiză a potenţialului de economisire de energie prin reducerea la minim şi eliminarea consumului care nu estenecesar în
stand-by
, în special în
stand-by
pasiv;
18.
salută semnarea cu Statele Unite a unui nou acord Energy Star, care stabileşte standarde comune de eficienţă energetică pentru echipamentele de birou, şi în special includerea în normele de aplicare a unei dispoziţii cu caracter obligatoriu privind achiziţiile publice; îndeamnă Comisia să continue negocierile privind extinderea domeniului de cooperare din cadrul acordului Energy Star dintre UE şi Statele Unite la alte produse, în conformitate cu angajamentele luate cu ocazia summit-ului din 30 aprilie 2007;
19.
salută propunerea de stabilire, până în 2010, a unor standarde minime de performanţă pentru toate celelalte echipamente şi aparate consumatoare de cantităţi importante de energie; invită Comisia să înceapă cu produsele cel mai puţin eficiente din punct de vedere energetic;
20.
sprijină Comisia în eforturile de a formula criterii pentru etichetarea ecologică a tehnologiilor de încălzire şi răcire, în special în cazul utilizării energiei primare, pentru a se asigura că utilizatorii au acces la informaţii fiabile cu privire la opţiunile cele mai eficiente şi mai ecologice disponibile pe piaţă pentru realizarea de echipamente de încălzire şi răcire a clădirilor;
21.
recomandă punerea în aplicare riguroasă a cerinţelor din 2006 privind instalarea de contoare inteligente, pentru a sensibiliza consumatorul în legătură cu consumul de electricitate, pentru a ajuta furnizorii de electricitate să gestioneze cererea în mod mai eficient şi pentru a contribui la îmbunătăţirea cerinţelor privind statisticile de eficienţă energetică;
22.
solicită stabilirea unui standard pentru contoare inteligente pentru căldură, care să fie utilizat în sistemele de încălzire centrală şi în reţelele de încălzire de la distanţă, pentru a încuraja utilizatorii finali să acţioneze mai responsabil ("pay what you use") şi să renunţe la mecanisme forfetare cu efect contrar;
23.
consideră că tehnologiile industriale ar trebui să reducă consumul de energie în procesele de producţie; consideră că economii importante de energie pot fi realizate prin reducerea greutăţii vehiculelor rutiere şi a altor mijloace de transport;
Cerinţe referitoare la performanţa energetică a clădirilor
24.
îndeamnă Comisia să accelereze procedurile pentru încălcarea dreptului comunitar împotriva statelor membre care nu au transpus corespunzător sau nu au aplicat complet Directiva 2002/91/CE;
25.
având în vedere durata lungă de viaţă a clădirilor, observă că este extrem de important să se garanteze construirea noilor clădiri la cele mai înalte standarde de eficienţă energetică posibile şi adaptarea clădirilor existente la standarde moderne; consideră că demolarea clădirilor cu eficienţă energetică scăzută, combinată cu construirea de noi clădiri performante din punct de vedere energetic, ar putea fi promovată, în unele cazuri, ca o alternativă la renovare;
26.
solicită Comisiei să revizuiască Directiva 2002/91/CE pentru a include, începând cu 2009, în sfera de aplicare a articolului 6, toate clădirile care necesită încălzire sau răcire, indiferent de mărimea lor;
27.
invită Comisia să ia în considerare, în revizuirea performanţelor cazanelor, faptul că cele mai eficiente cazane sunt de departe cazanele de cogenerare (microproducţie combinată de energie termică şi electrică) şi să stabilească în consecinţă cerinţe minime de performanţă pentru acestea;
28.
salută propunerea de stabilire a unor standarde minime de performanţă pentru clădirile noi şi cele renovate, precum şi pentru elementele de construcţie, cum ar fi ferestrele sau foliile de ferestre;
29.
invită Comisia să propună o cerinţă cu caracter obligatoriu pentru ca toate clădirile noi care necesită sisteme de încălzire şi/sau răcire să respecte standardele pentru clădirile pasive sau pentru cele nerezidenţiale începând cu 2011, precum şi obligaţia de a utiliza soluţii de încălzire şi răcire pasive începând cu 2008;
30.
invită Comisia să ia în considerare introducerea treptată a reţelelor de încălzire şi răcire urbană în toate clădirile, pentru a reduce utilizarea combustibililor fosili în încălzire şi răcire, prin folosirea pierderilor apărute în transformarea energiei;
31.
invită Comisia să ia în considerare, în examinarea măsurilor de impozitare şi a altor măsuri de promovare a eficienţei energetice, soluţii arhitecturale pentru încălzirea şi răcirea pasive, cum ar fi structurile de construcţie cu proprietăţi termice;
32.
invită Comisia şi statele membre să promoveze răcirea urbană provenind din surse de energie regenerabile ca o alternativă eficientă de a satisface cererea tot mai mare de răcire pentru confort;
33.
invită Comisia să creeze o bază de date transparentă, accesibilă cetăţenilor Uniunii, care să cuprindă măsuri naţionale, regionale şi locale de promovare a eficienţei energetice în clădiri, în special măsuri de finanţare, în vederea informării şi sensibilizării publicului şi pentru a realiza schimburi de cele mai bune practici în UE;
Producerea şi distribuţia de electricitate
34.
recomandă insistent statelor membre să includă în planurile PNAEE creşterea cogenerării de înaltă eficienţă şi trecerea la o planificare şi o promovare holistice în materie de furnizare de electricitate, încălzire şi răcire şi recomandă insistent Comisiei să considere nesatisfăcătoare planurile PNAEE care nu prevăd aceste aspecte; în general, recomandă insistent statelor membre să promoveze măsuri de încurajare a utilizării cogenerării la scară mică şi foarte mică, eliminând şi obstacolele administrative din calea acesteia;
35.
subliniază că transportul şi distribuţia se numără printre sursele pierderilor de energie şi a cauzelor întreruperilor de curent electric şi accentuează rolul pe care l-ar putea avea microgenerarea şi generarea descentralizată şi diversificată în garantarea siguranţei aprovizionării cu energie şi în reducerea pierderilor; consideră că ar trebui instituite stimulente destinate îmbunătăţirii infrastructurii, în vederea reducerii pierderilor provocate prin transmisie şi distribuţie;
36.
invită Comisia să acorde mai multă atenţie pieţei de energie termică, întrucât energia termică constituie cea mai mare parte a consumului de energie, precum şi instrumentelor (planificare urbană, hărţi termice, stimulente pentru investiţii) care să permită recuperarea surplusului de căldură şi a surselor regenerabile prin dezvoltarea infrastructurilor de încălzire şi răcire urbană;
37.
invită Comisia să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a Directivei 2004/8/CE şi să evalueze dacă sistemele de asistenţă sunt adecvate în exploatarea potenţialului naţional pentru cogenerarea de înaltă eficienţă;
38.
atrage atenţia Comisiei asupra necesităţii de a introduce reţele locale de răcire ca o soluţie alternativă adecvată la cererea în creştere de răcire pentru confort şi asupra necesităţii de a reduce în mod drastic emisiile aferente de CO2;
39.
invită Comisia să lărgească domeniul de aplicare al stimulentelor economice existente la proiecte care să permită alimentarea cu energie produsă din surse regenerabile a reţelelor existente create pentru energia obţinută din combustibili fosili; consideră că îmbunătăţirea reţelelor existente ar duce la creşterea semnificativă a eficacităţii producţiei de energie din surse regenerabile, într-un timp mai scurt şi cu costuri mai mici, contribuind, în acelaşi timp, la creşterea siguranţei aprovizionării cu energie în urma acestora;
Transport
40.
invită Comisia să stabilească cerinţe minime de performanţă energetică pentru toate tipurile de transport, inclusiv pentru cel public; subliniază necesitatea unei politici de transport care să aibă în vedere eficienţa energetică, acordând întâietate transportului public, folosirii bicicletelor şi mersului pe jos în zonele urbane; salută Cartea verde privind transportul în comun şi invită Comisia să lanseze o iniţiativă dedicată transportului în comun şi integrării protecţiei mediului, economisirii de energie şi sănătăţii publice, în cadrul unei politici privind mobilitatea durabilă în oraşe; încurajează autorităţile urbane din UE să aibă în vedere măsuri de reducere a emisiilor de CO2 provenite de la autoturisme şi din traficul acestora, de exemplu prin impunerea unor taxe de aglomerare a traficului; reaminteşte că cotele de emisie cu caracter obligatoriu pentru toate autoturismele noi contribuie la realizarea obiectivelor cu caracter obligatoriu ale UE în materie de emisii de CO2;
41.
solicită ca Directiva 1999/94/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 13 decembrie 1999 privind disponibilitatea informaţiilor cu privire la consumul de carburant şi emisiile de CO2 destinate consumatorilor la comercializarea autoturismelor noi JO L 12, 18.1.2000, p.
16.
să permită etichetarea autoturismelor prin folosirea unui sistem clar de clasificare cuprinzând mai multe categorii, de tipul celui utilizat în etichetarea aparatelor electrocasnice (în prezent, scala de şapte categorii de la A la G); propune ca minimum 20% din spaţiul destinat publicităţii şi comercializării noilor autoturisme să fie rezervat informării cu privire la eficienţa energetică şi la emisii;
42.
regretă, de asemenea, faptul că propunerea de directivă privind impozitarea autoturismelor, al cărei scop este reducerea emisiilor de CO2 în conformitate cu angajamentele asumate de UE prin Protocolul Kyoto, nu a fost încă adoptată de către Consiliu, şi solicită adoptarea şi punerea sa rapidă în aplicare;
43.
invită Comisia să elaboreze o strategie cadru pentru realizarea unor ameliorări semnificative privind eficienţa în domeniul transportului urban şi suburban, care cere operatorilor de sisteme de transport urban şi suburban să realizeze studii şi studii de fezabilitate, având cu precădere în atenţie aspectele legate de sistem, eficienţă şi servicii, strategie adaptată stabilirii de scheme orizontale de asistenţă în scopul dezvoltării sistemelor de transport în comun astfel încât aceste scheme să respecte condiţii mai stricte de eficienţă şi coerenţă;
44.
salută întreprinderea comună Clean Sky al cărei scop este producerea de aeronave mai ecologice, inofensive pentru mediu pe termen lung şi mai eficiente din punct de vedere energetic;
Mecanisme financiare şi politica regională
45.
observă importanţa accesului la fondurile structurale pentru finanţarea eficienţei energetice prin intermediul unor organisme cum ar fi Banca Europeană de Investiţii şi Banca Europeană pentru Reconstrucţie şi Dezvoltare şi, de asemenea, prin intermediul unor proiecte din sectorul bancar privat;
46.
invită Comisia să ridice de la 3% la minimum 5% proporţia finanţării prin fonduri structurale şi de coeziune care ar trebui alocate îmbunătăţirii eficienţei energetice în locuinţele existente, şi să încurajeze statele membre să le utilizeze într-o măsură cât mai mare în acest scop;
47.
regretă complexitatea multor forme de finanţare UE pentru eficienţa energetică, în ciuda existenţei Iniţiativei privind resursele europene comune destinate microîntreprinderilor și întreprinderilor mici şi mijlocii (JEREMIE); observă că lipsa de simplitate şi accesibilitate a finanţărilor reprezintă un obstacol de proporţii, în special pentru întreprinderile mici şi pentru microîntreprinderi, care nu posedă capacitatea necesară pentru a accesa programe complexe;
48.
constată importanţa capitală a cercetării şi dezvoltării şi a inovării în materie de eficienţă energetică; îndeamnă statele membre, autorităţile regionale şi locale, ONG-urile să profite de finanţarea prin intermediul celui de-al şaptelea program-cadru, a fondurilor structurale, a programului-cadru pentru competitivitate şi inovaţie/energie inteligentă – Europa, al căror scop este stimularea activităţii de cercetare în domeniul eficienţei energetice şi promovarea tehnologiilor legate de energiile regenerabile, precum şi dezvoltarea unor noi moduri de transport şi de stocare a energiei, în vederea reducerii pierderilor de energie; îndeamnă Comisia să răspundă generos la solicitările de finanţare a activităţii de cercetare în domeniul eficienţei energetice; invită Comisia şi statele membre să se asigure că eficienţa energetică se află între priorităţile majore în eforturile susţinute care trebuie depuse pentru a maximiza utilizarea programelor de cercetare şi de dezvoltare tehnologică din UE;
49.
solicită ca microîntreprinderile să fie tratate ca gospodării şi să li se ofere posibilităţi foarte simple de finanţare destinate îmbunătăţirii eficienţei energetice, precum ajutoare iniţiale;
50.
invită Comisia să încurajeze utilizarea regulilor de acordare de ajutoare de stat care favorizează măsurile privind eficienţa energetică, cum ar fi eco-inovarea şi îmbunătăţirea productivităţii; consideră că astfel de reguli ar trebui să fie simple, practice şi transparente şi să contribuie la îndepărtarea obstacolele din calea punerii în aplicare judicioase a măsurile de eficienţă energetică;
51.
solicită Comisiei să prezinte cât mai curând propuneri de măsuri specifice care să vizeze sporirea eficienţei energetice în regiunile ultraperiferice, ţinând seama de particularităţile acestora, care sunt rezultatul constrângerilor permanente cu care se confruntă respectivele regiuni;
52.
subliniază rolul agenţiilor pentru energie de la nivel local şi regional în punerea în aplicare efectivă de măsuri eficiente din punct de vedere energetic; solicită implicarea tuturor agenţiilor (europene, naţionale, locale) în formularea şi concretizarea planurilor de acţiune pentru eficienţa energetică;
Fiscalitate
53.
invită Consiliul să încurajeze statele membre să aplice un nivel redus al taxei pe valoarea adăugată pentru forţa de muncă, materialele şi componentele care contribuie la îmbunătăţirea eficienţei energetice a clădirilor; invită Consiliul să acţioneze astfel încât obiectivul de îmbunătăţire a eficienţei energetice a clădirilor să se reflecte în mod coerent în sistemul fiscal general;
54.
încurajează statele membre să facă uz deplin de posibilitatea unui nivel redus al TVA aplicate lucrărilor de renovare şi reparare a locuinţelor private, efectuate în vederea îmbunătăţirii eficienţei energetice; salută decizia Comisiei de a evalua eficienţa creditelor de impozit atât pentru consumatorii care achiziţionează aparate de maximă eficienţă energetică, cât şi pentru întreprinderile care produc şi promovează asemenea echipamente;
55.
observă că fiscalitatea este de competenţa statelor membre; consideră că în toate planurile PNAEE ar putea fi incluse măsuri fiscale stabilite de statele membre; recomandă internalizarea costurilor de mediu;
56.
invită toate statele membre să introducă stimulente fiscale specifice pentru a încuraja gospodăriile, microîntreprinderile şi proprietarii particulari să ia măsuri în domeniul eficienţei energetice şi să cumpere produse eficiente din punct de vedere energetic;
57.
consideră că s-ar putea acorda, în anumite circumstanţe, stimulente fiscale în cazul demolării clădirilor ineficiente din punct de vedere energetic, construind, în acelaşi timp, clădiri noi, eficiente din punct de vedere energetic;
Schimbarea comportamentului
58.
subliniază că sectorul public trebuie să joace un rol major în promovarea de soluţii eficiente din punct de vedere energetic;
59.
este de acord cu faptul că programele de educare şi formare în domeniul eficienţei energetice au un rol esenţial, în special pentru întreprinderile mici şi mijlocii; constată că educaţia cu privire la energie ar trebui să înceapă de la o vârstă timpurie prin includerea de cursuri aferente în programele educative din şcolile de pe întregul teritoriu al UE; observă că lansarea de tehnici inovatoare de construcţie şi de gestiune a energiei va necesita un număr mare de lucrători formaţi corespunzător; îşi exprimă îngrijorarea pentru faptul că statele membre nu au elaborat încă programe de formare corespunzătoare în scopul dobândirii competenţelor legate de eficienţa energetică; solicită ca cerinţele în materie de resurse umane să fie considerate un element esenţial în cadrul planurilor naţionale de acţiune pentru eficienţa energetică;
60.
încurajează autorităţile regionale şi locale să încheie parteneriate strânse cu agenţiile regionale pentru energie, pentru a îmbunătăţi structurile de formare profesională pentru tehnicienii şi specialiştii care lucrează în sectoarele conexe; accentuează necesitatea înmulţirii reţelelor coordonate de actori locali pentru a răspândi cele mai bune practici în domeniul eficienţei energetice în regiunile mai slab dezvoltate;
61.
subliniază rolul pe care l-ar putea avea procedurile de achiziţii publice şi serviciile precum auditurile energetice în reducerea deşeurilor şi în promovarea unei mai bune exploatări a potenţialului energetic al fiecărei clădiri; solicită insistent statelor membre, autorităţilor locale şi regionale şi altor autorităţi publice de pe teritoriul lor, să fie primele în a da un exemplu, nu doar în clădirile administrative, ci şi în alte clădiri publice, precum şcolile, universităţile şi spitalele, precum şi în entităţile prestatoare de servicii poştale, de transport şi de furnizare de energie şi apă;
62.
invită Comisia să dezvolte activitatea de cercetare în domeniul economiei comportamentale şi al proceselor decizionale neautomatizate în vederea realizării în viitor de campanii adaptate de informare cu privire la eficienţa energetică (precum campania Energie durabilă pentru Europa), maximalizând astfel beneficiile acestora;
63.
recunoaşte faptul că eficienţa energetică începe la domiciliu; invită Comisia, Consiliul şi propriile departamente să dea exemplu solicitând stabilirea unor norme exemplare privind performanţa energetică în toate clădirile instituţiilor europene, în cadrul unui audit general referitor la utilizarea energiei în instituţii, care ar trebui să cuprindă modalităţile de muncă şi de transport, stimulentele şi amplasamentele, precum şi echipamentele şi achiziţiile;
64.
solicită Comisiei şi statelor membre să organizeze anual o Zi europeană a acţiunii pentru eficienţă energetică;
65.
observă că sectorul tehnologiilor de vârf poate juca un rol crucial în creşterea sensibilităţii şi dorinţei consumatorilor de a contribui la eficienţa energetică, oferind produse eficiente din punct de vedere energetic şi de o calitate superioară;
66.
consideră contractele de prestări servicii dintre furnizorii de energie şi consumatori ca reprezentând un mijloc eficace de a creşte eficienţa instalaţiilor de încălzire şi răcire; invită Comisia să elimine barierele de natură juridică şi administrativă din calea încheierii unor astfel de acorduri;
Oraşe
67.
recunoaşte importanţa schimbului şi promovării celor mai bune practici urbane privind eficienţa energetică; sugerează, în acest sens, că actualul forum Eurocities ar putea fi un mijloc eficient;
68.
îndeamnă Comisia şi alte instituţii UE să colaboreze cu marile oraşe din UE, favorizând alocarea de fonduri pentru înfrăţire şi pentru schimbul de bune practici între acestea;
69.
salută iniţiativa privind Pactul între primari, care reuneşte într-o reţea permanentă primarii celor mai mari şi mai inovatoare 20 până la 30 de oraşe din Europa şi solicită informaţii suplimentare cu privire la înfiinţarea acestuia; subliniază, totuşi, că acest Pact între primari trebuie să vină în completarea activităţilor reţelelor similare deja existente;
Dimensiunea globală
70.
susţine propunerea Comisiei de a institui o Platformă de cooperare internaţională privind eficienţa energetică; invită statele membre şi Comisia să consolideze cooperarea internaţională în domeniul eficienţei energetice, pentru a se asigura că noile reglementări şi standarde nu fragmentează piaţa mondială; solicită ca aceste acorduri internaţionale - bilaterale şi multilaterale - să cuprindă nu numai angajamentul comun pentru o performanţă minimă în ceea ce priveşte eficienţa energetică, dar şi schimbul de tehnologie în materie de eficienţă energetică; subliniază importanţa strategică a distribuirii acestui tip de tehnologie, fapt care necesită abordarea drepturilor de proprietate intelectuală din perspectiva interesului public;
71.
recunoaşte lucrările în curs, la nivel tehnic, cu privire la normele comune în materie de eficienţă energetică, în special cu China; îşi exprimă preocuparea cu privire la faptul că aceste lucrări sunt periclitate de lipsa de coordonare dintre statele membre, sursă de confuzie în ţările terţe; solicită o abordare integrată în ceea ce priveşte standardele;
72.
observă preocuparea generală privind incapacitatea Rusiei de a satisface cererea internă şi contractuală de gaz natural şi îndeamnă Comisia, în numele securităţii energetice, să angajeze resurse mai importante în favoarea dialogului dintre UE şi Rusia privind eficienţa energetică, acordând o atenţie deosebită îmbunătăţirii reţelei de încălzire urbană din Rusia şi utilizării gazului natural ars în prezent pe câmpurile petrolifere;
73.
salută iniţiativa Consiliului privind un parteneriat UE-Africa în domeniul energiei şi solicită ca acest parteneriat să acorde prioritate dezvoltării durabile şi eficiente din punct de vedere energetic în Africa;
o
o o
74.
încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului şi Comisiei, precum şi parlamentelor şi guvernelor statelor membre.
