Parlamentul adoptă o rezoluţie privind relaţiile transatlantice
Relaţii externe
2007-04-25 - 14:46
Parlamentul European a adoptat, miercuri, la Strasbourg, o rezoluţie privind relaţiile dintre Uniunea Europeană şi Statele Unite.
Consolidarea relaţiilor economice, planificata instalare a unui sistem american anti-rachetă în Polonia şi Republica Cehă, vizele pentru cetăţenii Europeni care vor să viziteze Statele Unite şi probleme de politică externă constituie principalele subiecte ale rezoluţiei.
Deputaţii au adoptat această rezoluţie în contextul în care la 30 aprilie, la Washington are loc summitul UE-SUA.
Relaţiile transatlantice constituie o prioritate a preşedinţiei germane a Uniunii.
Rezoluţia adoptată de Parlament
Privind problemele economice , Parlamentul European sprijină iniţiativa Preşedinţiei Germane privind lansarea unui nou Parteneriat Economic Transatlantic, cu un plan de lucru pentru realizarea unei pieţe transatlantice fără bariere, care să includă aspecte legate de investiţii, proprietatea intelectuală, cercetare, achiziţii publice, relaţia între comerţ şi securitate.
Parlamentul accentuează că o prioritate pentru ambele părţi o constituie aducerea la bun sf ârşit a Agendei Doha (OMC), în special a unor evoluţii pozitive în ce priveşte accesul la medicamente al cetăţenilor din statele în curs de dezvoltare.
Sistem american anti-aerian în Europa, acordarea de vize
Deputaţii cer Statelor Unite să-şi dubleze eforturile de a prezenta şi explica proiectul lor privind instalarea unui sistem de apărare anti-rachetă în Europa, în cadrul NATO, pentru a permite Alianţei şi Europei să rămână unite.
Ei accentuează importanţa "continuării consultărilor referitoare la acest sistem, în cadrul Consiliului NATO-Rusia".
Referitor la vize, Parlamentul cere Washingtonului şi tuturor ţărilor care cer vize pentru unele State Membre să ridice imediat regimul de vize şi să-i trateze pe toţi cetăţenii Uniunii Europene în mod egal.
Energie şi mediu
Privind problemel de mediu şi energie, Statele Unite sunt presate să-şi reconsidere poziţia privind ratificarea Protocolului de la Kyoto.
Parlamentul solicită celor două părţi să dezvolte metode alternative de producere a energiei, în scopul îmbunătăţirii eficienţei energetice.
Israel-Palestina, Iran
Printre alte probleme de politică externă, Parlamentul cere Consiliului Uniunii şi Administraţiei americane să-şi intensifice eforturile pentru promovarea negocierilor israeliano-palestiniene în cadrul Cvartetului pentru Orientul Mijlociu, în vederea găsirii unei soluţii paşnice globale.
Parlamentul salută formarea guvernului palestinian de unitate naţională şi cere ambilor parteneri transatlantici să se angajeze într-un dialog constructiv cu acesta.
Privind Iranul, Parlamentul salută strânsa cooperare între Uniunea Europeană şi Statele Unite pe tema problemei nucleare iraniene şi încurajează ambii parteneri să continue negocierile pentru consolidarea Agenţiei Internaţionale pentru Energie Atomică (AIEA), subliniind, în acelaşi timp, valoarea tratatului de neproliferare nucleară.
Se cere demisia Preşedintelui Băncii Mondiale, Paul Wolfowitz
Printre altele, Parlamentul cere Preşedinţiei Uniunii Europene şi Guvernului american să-i atragă atenţia Preşedintelui Băncii Mondiale, Paul Wolfowitz, că demisia sa din funcţie ar fi un pas binevenit înainte, pentru a se evita astfel subminarea politicii anti-corupţie a acestei instituţii.
Cadrul instituţional şi rolul Parlamentului
Deputaţii insistă asupra importanţei pe care o are participarea mai intensă a Parlamentului European şi a Congresului în cadrul parteneriatului, şi doresc ca schimburile interparlalmentare existente să fie transformate într-o veritabilă "Adunare Transatlantică".
Parlamentul cere Comisiei să discute cu comisiile parlamentare relevante strategia sa privind negocierile, înaintea demarării acestora, atunci când sunt implicate chestiuni legislative.
Dezbaterea care a precedat votul
Parlamentul a dezbătut, miercuri, la Strasbourg, relaţiile dintre Uniunea Europeană şi Statele Unite, împreună cu reprezentanţi ai Comisiei şi Consiliului.
Energia, schimbările climatice, combaterea terorismului, consolidarea relaţiilor transatlantice economice, cooperarea în domeniul politicii externe şi al acordării de vize pentru cetăţenii Europeni care vizitează Statele Unite - au fost principalele subiecte discutate.
Dezbaterea a avut loc în contextul în care la 30 aprilie, la Washington este prevăzut summitul UE-SUA.
Miercuri după-amiază, va fi supusă la vot o rezoluţie pe această temă.
Preşedinţia Consiliului - Günter Gloser
Din partea preşedinţiei Consiliului, Günter Gloser , Ministrul de stat pentru Europa din Ministerul Federal al Afacerilor Externe al Germaniei, a declarat că mesajul următorului summit de la Washington va fi cooperarea benefică dintre Uniune şi Statele Unite, ca o "forţă vitală în lume".
El a făcut referire specială la problema securităţii energetice şi a schimbărilor climatice.
Gloser a mulţumit Parlamentului European pentru rolul şi angajamentul său în ce priveşte relaţiile transatlantice.
El a precizat că aceste relaţii - cu o bază solidă, cu "valori comune de libertate, democraţie, statul de drept şi toleranţă" - deseori puse la încercare, "au trecut testul timpului".
Relaţiile transatlantice nu constituie doar o problemă bilaterală, ci una globală, a mai declarat reprezentantul Consilului.
El s-a referit la probleme de interes comun, cum ar fi combaterea terorismului, consolidarea relaţiilor economice transatlantice, mobilitatea cetăţenilor între Uniune şi Statele Unite şi următorul acord UE-SUA privind aviaţia.
Referitor la iniţiativele care ar putea fi luate în viitor pentru consolidarea relaţiilor transatlantice, Gloser a trecut în revistă condiţiile de investiţii, regulile pieţei financiare, proprietatea intelectuală.
El a acordat o atenţie specială viitoarei colaborări în domeniul cercetării şi dezvoltării şi al securităţii energetice care, a spus el "va fi problema secolului 21".
"Nici o ţară aflată în situaţia rezolvării unui conflict nu poate reuşi singură (...) trebuie să reuşim să apropiem experienţa Uniunii şi a Statelor Unite" în această privinţă, a încheiat oficialul german.
Comisia Europeană - Vladimir Spidla
Comisarul pentru afaceri sociale şi şanse egale, Vladimir Spidla, a calificat următorul summit UE-SUA ca o nouă şansă de consolidare a cooperării între cele două părţi.
Primul obiectiv al summitului, a spus el, este promovarea convergenţei economice de o parte şi de alta a Atlanticului, prin înlăturarea barierelor comerciale.
El a salutat propunerile cancelarului german Angela Merkel privind un "nou parteneriat economic ambiţios".
Statele Unite şi Uniunea Europeană au multe în comun în ce priveşte politica externă, a subliniat comisarul Spidla, şi intenţionează să abordeze în comun multe din problemele-cheie, cum ar fi Kosovo şi Afghanistan - unde obiectivul vizează stabilitatea, prosperitatea şi statul de drept.
"Acordul Cer Deschis" constituie o altă problemă-cheie, menită să aducă enorme beneficii economice (estimativ circa 12 miliarde euro şi 80.000 noi locuri de muncă).
Schimbările climatice şi energia sunt domenii în care se cere cooperare sporită între cele două părţi, iar Uniunea va încerca să determine Statele Unite să accepte o politică bazată pe tehnologie şi mecanisme de piaţă adecvate şi, cel mai important, "o abordare globală".
Referitor la problema libertăţilor civile, comisarul a precizat că Uniunea îi va cere preşedintelui american, George Bush, să asigure că toţi cetăţenii Europeni vor putea călători în Statele Unite fără viză".
Nu există nici un impediment pentru cetăţenii americani care vin în Uniunea Europeană, aşa încât "discriminarea faţă de cetăţenii Europeni" trebuie eliminată, a spus el.
Statele Unite vor fi rugate, totodată, să găsească "o soluţie în ce priveşte transferul datelor personale ale pasagerilor" din transportul aerian transatlantic, respectiv un cadru legislativ nou care să înlocuiască regulamentele în vigoare.
Nu în ultimul rând, Statele Unite şi Uniunea Europeană trebuie să intensifice cooperarea în combaterea terorismului, "conform obligaţiilor ce le revin prin legislaţia internaţională" în materie.
Liderii grupărilor politice
Joseph Daul (PPE-DE,FR) a declarat că "relaţiile puternice transatlantice sunt bazate pe relaţii personale".
În cadrul celei de-a 50-a Aniversări a Tratatului de la Roma, ne-am reamintit cu toţii că fără ajutorul Statelor Unite (Planul Marshall), reconstrucţia Europei după cel de-al Doilea Război Mondial n-ar fi fost posibilă.
Grupul nostru este cel mai puternic apărător al relaţiilor transatlantice.
Trebuie să ne consolidăm relaţiile cu Congresul american şi sunt fericit că primul birou de informare al Parlamentului, ce va fi deschis în Statele Unite, va fi la Washington.
Referitor la chestiunile politice, Daul şi-a exprimat speranţa că "noua comisie temporară pentru schimbările climatice, din cadrul Congresului american, va coopera cu noua comisie temporară a Parlamentului" care se va ocupa cu aceeaşi problemă.
"Trebuie să discutăm foarte deschis cu partenerii noştri din Statele Unite", a spus Daul.
Îngrijorările lui Daul privind relaţiile dintre Statele Unite şi Uniunea Europeană au vizat unele bariere comerciale vamale şi cadrul legal adecvat pentru acţiunile de combatere a terorismului.
Privind politica externă, Daul a precizat că "a existat o colaborare pozitivă în Belarus şi Ucraina" şi că trebuie extins acest gen de cooperare şi în Africa.
Vizând neproliferarea nucleară, liderul PPE-DE a precizat că Statele Unite şi Uniunea Europeană trebuie să găsească o soluţie comună pentru problema Iranului.
Jan Wiersma (NL), din partea PSE, a estimat că acum, dat fiind că democraţii sunt majoritari în Congresul american şi în administraţia de la Washington, există noi oportunităţi de cooperare cu Washingtonul şi un sprijin sporit pentru o abordare multilaterală.
"Americanii caută acum dialog sporit atât cu Europenii cât şi cu Rusia".
Wiersma s-a referit, totodată, la noua agendă de lucru a Washingtonului privind politica sa internă, ce cuprinde în special sănătatea, mediul înconjurător şi condiţiile de muncă.
Investigaţiile privind locaţiile secrete de detenţie ale CIA în Europa trebuie continuate, însă, a spus Wiersma, există acum o bună bază de cooperare.
Următorul summit UE-SUA, a continuat el, ar trebui să-şi focalizeze atenţia asupra rolului Băncii Mondiale în lupta împotriva corupţiei.
Graham Watson (ALDE, UK) a amintit că după 11 septembrie 2001, Le Monde a scris “suntem cu toţii americani” – dar că multe s-au schimbat de atunci.
"Bush a reuşit să dividă şi să conducă în Europa, cel puţin la fel de bine ca Putin", a spus Watson.
Înlăturarea barierelor de natură comercială şi armonizarea standardelor de o parte şi de alta a Atlanticului constituie o prioritate, a spus Watson.
Schimbările climatice, la fel, reprezintă "cea mai mare ameninţare la adresa securităţii vremurilor moderne", şi trebuie să obţinem un acord cu Statele Unite pentru reducerea şi stabilizarea emisiilor de dioxid de carbon.
Acuzaţiile privind cazurile de tortură şi de deţinere ilegală a unor prizonieri de către CIA pe teritoriul unor state Europene ar trebui reamintite în cadrul summitului, a mai afirmat liderul ALDE.
El a subliniat că probleme cum ar fi protecţia datelor pasagerilor în traficul aerian transatlantic ar putea fi rezolvate doar într-un context larg democratic, în care Parlamentul şi Congresul American să coopereze, ca într-un fel de "zonă transatlantică Schengen".
Situaţia din Irak, a continuat Graham Watson, constituie "dovada a ceea ce se întâmplă când balanţa este neechilibrată".
Acum, Europa şi America trebuie să ajute împreună la repararea pagubelor.
Watson a precizat că din totalul de două milioane de refugiaţi care au fugit din Irak, Statele Unite au acceptat doar 466.
A sosit timpul stabilirii unui buget de asistenţă şi a împărtăşirii responsabilităţii în ce priveşte solicitările de azil.
Brian Crowley (UEN,IE) a precizat că "relaţiile economice dintre Uniunea Europeană şi Statele Unite sunt cele mai importante în întreaga lume".
El a adăugat că "mulţi din oponenţi încearcă să scoată în evidenţă diferenţele politice", dar a subliniat că "aceştia ar trebui să-şi aducă aminte că există mult mai multe în comun între cele două părţi decât lucrurile care le separă".
Nevoia de cooperare este mai mare ca niciodată, a continuat Crowley.
În Afganistan, de exemplu, "trebuie colaborat cu Statele Unite, pentru ajungerea la stabilitate", doar dacă ne gândim că "90% din heroina care ajunge în Europa provine din Afganistan", a spus el.
Angelika Beer (DE), din partea Verzilor, a confirmat dorinţa "de a fi consolidate relaţiile transatlantice în baza unui nou cadru", dar a subliniat că acest cadru trebuie să fie conectat la valorile Europene.
Un pod între Europa şi Statele Unite "trebuie să însemne că putem cere administraţiei americane să asigure că viitoarele sale politici vor fi bazate pe valori democratice".
În Statele Unite ar trebui să existe, de exemplu, un moratoriu asupra pedepsei cu moartea, mai pe larg, şanse pentru redefinirea principiilor fundamentale.
Recenta atitudine a Statelor Unite în ce priveşte "combaterea terorismului a restrâns drepturile cetăţenilor".
Trebuie, totodată, să luăm iniţiative în calitatea noastră de Europeni.
În Afganistan, trebuie să asigurăm noi înşine fonduri suficiente, pentru a asigura evoluţii paşnice, iar în Kosovo, "pur şi simplu nu putem aştepta ca Americanii să rezolve problemele, pentru noi".
Francis Wurtz (GUE/NGL, FR): "Angela Merkel a declarat că principalul aspect în relaţiile transatlantice va viza armonizarea şi cooperarea în piaţa economică (...)
Dialogul de Afaceri Transatlantic, însă, este un lobby care urmărit un puternic dezechilibru al pieţei.
Aceasta nu este o cooperare corectă - este o bătălie pentru pieţele economice", a spus Wurtz.
El i-a întrebat pe deputaţi, totodată, dacă probleme cum ar fi Guantanamo, Organismele Modificate Genetic, afacerea SWIFT sau acuzaţiile la adresa acţiunilor ilegale ale CIA pe teritoriul Europei vor fi trecute sub tăcere doar pentru a mulţumi lobby-ul transatlantic de afaceri.
Godfrey Bloom (IND, UK) a precizat că "Uniunea Europeană ar trebui să fie extrem de precaută penmtru a evita orice gesturi politice în relaţia cu Statele Unite", dat fiind că această ţară constituie cel mai mare partener comercial şi de investiţii al Marii Britanii.
Frank Vanhecke (ITS, BE): Noul parteneriat între Statele Unite şi Uniunea Europeană trebuie să fie în baza "recunoaşterii reciproce, a respectului reciproc pentru interesele fiecărei părţi".
Summitul din aprilie va constitui o bună şansă de a ne gândi împreună la modalităţile în care putem colabora în lupta împotriva terorismului internaţional, în special împotriva intensificării mişcării fundamentaliste islamice", a declarat Vahhecke.
Politica externă a Statelor Unite deseori este ţinta unor critici, dar modul în care este criticată aici, în Parlament, este unilateral şi negativ.
"Uniunea nu trebuie să uite că Statele Unite, cu care deseori am avut neînţelegeri şi opinii diferite, sunt, totuşi, aliaţii nu inamicii noştri", a spus el.
Roger Helmer (NA, BE) i-a avertizat pe cei care critică Statele Unite, de exemplu în ce priveşte schimbările climatice.
El a amintit Parlamentului că în Europa, Convenţia de la Kyoto a fost ratificată, dar nu respectată în totalitate.
"Poate unul sau două State Membre vor reuşi să atingă obiectivele stabilite în această convenţie", a spus el.
În domeniul economiei, Statele Unite au adoptat deja o abordare globală, a mai precizat Helmer.
"E vremea să renunţăm la postura noastră morală şi să începem să tratăm Statele Unite cu respect", a spus el.
Intervenţii deputaţi români:
Adrian Severin (PSE): "Vin din acea parte a Europei unde America a fost şi încă este văzută ca o putere Europeană.
Nu există o problemă globală, de la Orientul Mijlociu şi Balcani, până la energie şi schimbările climatice, care să poate fi rezolvată dacă Statele Unite şi Uniunea Europeană nu acţionează împreună.
Acesta ar trebui să fie principiul prioritar pe care parteneriatul transatlantic trebuie edificat".
Conceptele democratice şi retorice privind Statele Unite şi Uniunea Europeană deseori diferă, dar sunt, pur şi simplu, două dialecte ale aceleiaşi limbi, iar această limbă îşi are rădăcinile în aceleaşi valori de bază.
Trebuie să construim pe această bază, şi în timpul summitului trebuie insistat ca prietenii noştri americani să se întoarcă la principiul "împreună unde este posibil, singuri când este necesar" şi să abandoneze principiul împovărător "singur când este posibil, împreună când este necesar".
Una din problemele dialogului transatlantic este că nu vorbim cu aceeaşi voce.
O altă problemă este că deseori nu recunoaştem existenţa unor şcoli diferite de gândire în America.
Trebuie să-i încurajăm pe cei care vor să se întoarcă la realism şi să descurajăm continuarea unilateralismului neoconservator.
Dacă vrem să reuşim în această încercare, trebuie să acţionăm pentru a elimina asimetriile şi disparităţile în cercetare, îmbunătăţire tehnologică şi cheltuielile în domeniul apărării.
În sfârşit, trebuie să lăudăm ideile ambiţioase ale preşedinţiei germane privind parteneriatul transatlantic.
Este vremea să lucrăm pentru o zonă liberă comercială transatlantică, care să poată deschide calea spre cooperare instituţională transatlantică.
Avem nevoie de mai mult parteneriat şi de mai puţină rivalitate.
Răspunsul Consiliului şi al Comisiei la dezbatere
Din partea Consiliului, Günter Gloser a declarat că cea mai bună metodă de a trata provocările mari în relaţiile transatlantice, cum ar fi schimbările climatice şi terorismul, este dialogul şi dorinţa de a învăţa unii de la alţii.
Problema securităţii datelor personale ale pasagerilor şi transferurile de informaţii privind aceste date personale va fi discutată deschis, a promis el.
Referitor la acordarea de vize, nu ar trebui să existe nici un fel de diferenţiere în cadrul Uniunii şi toate Statele Membre ar trebui tratate egal.
Gloser a estimat că Uniunea a reuşit să treacă de la o abordare unilaterală la una multilaterală şi la cooperarea cu Statele Unite în multe privinţe (Iran, Rusia şi China).
Sunt necesare progrese în continuare, în Orientul Mijlociu, a spus el.
Comisarul Špidla a salutat opinia Parlamentului conform căreia nu trebuie precupeţit nici un efort pentru a găsi soluţii multilaterale la provocările comune, inclusiv la schimbările climatice.
El şi-a exprimat speranţa că summitul UE-SUA va aduce progrese în ce priveşte Iranul, Sudanul şi Afganistanul, dar şi activitatea Cvartet-ului, în Orientul Mijlociu.
Referitor la drepturile omului, Comisia sprijină eforturile Consiliului faţă de Statele Unite, a spus Špidla, amintind observaţia preşedintelui Bush în cadrul summitului din 2006, conform căreia Baza de la Guantanamo ar trebui închisă şi deţinuţii eliberaţi.
Dialogul între deputaţii europeni şi omologii lor din Congresul american constituie o piatră de temelie a relaţiilor transatlantice şi merită să fie consolidat.
Referitor la emisiile de CO2, energiile regenerabile şi combustibili biologicii, Comisia caută să stabilească obiective cantitative, aşa cum s-a decis în cadrul Consiliului European.
Despre vize, este prea devreme să se aştepte schimbări majore, a declarat comisarul, reafirmând poziţia conform căreia pentru toţi cetăţenii Uniunii Europene trebuie să existe posibilitatea de a vizita Statele Unite fără să fie nevoiţi să solicite viză, exact aşa cum cetăţenii americani pot veni în Uniunea Europeană fără viză.
Un acord privind protecţia datelor personale ale pasagerilor ar trebui să apară până la sfârşitul lunii iulie, a sugerat el.
Problema instalării unui scut american anti-rachetă pe teritoriul Uniunii Europene trebuie discutată la nivel European, întrucât Europa, chiar dacă nu este o uniune de apărare, fără îndoială ar fi afectată de o astfel de decizie, a spus Špidla.
20070420IPR05683
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
