Parlamentul European aprobă aderarea României la 1 ianuarie 2007
Extindere
România
2006-12-14 - 16:20
Romania si Bulgaria noile state membre ale Uniunii Europene
Parlamentul European a dezbătut, pentru ultima oară, la 29 noiembrie 2006, aderarea României la Uniunea Europeană începând cu 1 ianuarie 2007.
Deputaţii europeni au salutat progresele realizate de România în vederea dobândirii statutului de membru cu drepturi depline în Uniunea Europeană, însă au subliniat importanţa continuării reformelor şi după data aderării.
Pe tot parcursul procesului de pre-aderare, Parlamentul European s-a dovedit un susţinător puternic al României, majoritatea deputaţilor europeni pledând pentru aderarea sa la 1 ianuarie 2007, cu condiţia ca România să îndeplinească reformele.
În cadrul Parlamentului, raportul privind aderarea României, care a constituit baza de dezbateri, a fost întocmit de Pierre MOSCOVICI (PES, FR) , deputat european, membru al Comitetului pentru Afaceri Externe (AFET).
Ultimul raport supus la vot în Parlament, la 30 noiembrie 2006, a fost aprobat cu 542 voturi pentru, 41 î mpotrivă şi 27 abţineri.
Principalele teme de discuţii în Parlament pe tema aderării României au respectat în linii mari constatările şi recomandările menţionate în Rapoartele de Monitorizare ale Comisiei Europene, care, la rândul lor, au urmărit realizarea de către autorităţile române a celor trei categorii de reforme solicitate de Bruxelles:
criteriul politic;
criteriul economic;
transpunerea î n legislaţia naţională a acquis-ului comunitar.
Câteva din subiectele dezbătute în Parlament:
reforma justiţiei, lupta împotriva corupţiei , inclusiv a celei la nivel î nalt;
situaţia copiilor instituţionalizaţi şi a persoanelor cu disabilităţi;
problema adop ţ iilor interna ţ ionale;
traficul cu fiinţe umane ;
capacitatea de absorbţie şi gestionare a fondurilor europene , destinate î n principal agriculturii;
câteva probleme î n sectorul sanitar-veterinar;
siguranţa alimentară ;
situaţia minorităţilor (dezbateri privind minorităţile maghiară şi rromă);
protecţia mediului înconjurător, cu referire specială la cazul Roşia Montana.
Rolul Parlamentului în procesul de aderare a României
Parlamentul European trebuie să acorde avizul conform pentru orice nouă aderare la Uniune (şi pentru validarea acordurilor de asociere, conform Articolului 49 din Tratatul UE).
Această putere este exercitată, însă, doar în ultimul stadiu al procesului de aderare, după ce statul respectiv va fi încheiat negocierile.
România şi-a prezentat candidatura pentru a deveni Stat Membru al Uniunii la 22 iunie 1995 , a deschis oficial negocierile de aderare la 15 februarie 2000 (o dată cu Bulgaria, Letonia, Lituania, Malta, Slovacia) şi le-a încheiat în decembrie 2004 .
Tratatul de Aderare a fost semnat la 25 aprilie 2005, la Luxemburg.
Într-o rezoluţie adoptată în aprilie 2005, Parlamentul a dat avizul conform cu privire la aderarea României la Uniunea Europeană la 1 ianuarie 2007.
În plus, Parlamentul are un rol-cheie în aspectele financiare ale aderării , constituind una din cele două ramuri ale autorităţii bugetare a Uniunii.
Implicarea Parlamentului în procesul de aderare a României
Parlamentul a abordat problema aderării României la Uniunea Europeană în cadrul Comitetului său pentru Afaceri Externe (AFET), în şedinţele plenare , unde au fost supuse la vot mai multe rezoluţii, şi în cadrul Comitetului Parlamentar Mixt România-UE.
La 27 noiembrie 2006, Parlamentul European l-a audiat, totodată, pe comisarul-desemnat din partea României , Leonard Orban, însărcinat în cadrul Executivului cu portofoliul multilingvismului .
Câţiva dintre deputaţii europeni activi în dezbaterile privind aderarea României
" Ne aflăm într-un moment-cheie ce marchează sfârşitul ultimului val de extindere a Uniunii" , a declarat, la 29 noiembrie 2006, raportorul pentru România , Pierre MOSCOVICI (PSE,FR).
El a felicitat autorităţile române pentru progresele şi reformele de succes realizate, însă a încurajat Bucureştiul să continue eforturile pentru a realiza progrese mai mari în justiţie şi combaterea corupţiei, sporirea capacităţii de absorbţie a fondurilor europene , în special a celor destinate agriculturii, şi în privinţa standardelor pentru siguranţa alimentară .
Menţionând "Nu izolăm România, ci încercăm s-o sprijinim" , Moscovici a declarat, totodată, că sprijină propunerea Comisiei de a aplica României măsuri însoţitoare după data aderării.
"România trebuie să facă parte din Uniunea Europeană, locul ei este în Europa" , a încheiat, însă, Pierre Moscovici, ţinând să ureze României bun venit în rândul Statelor Membre începând cu ianuarie 2007.
Emma NICHOLSON de WINTERBOURNE (ALDE, UK) a declarat c ă-i face o mare plăcere să ureze bun venit României şi Bulgariei în Uniunea Europeană şi a precizat că în timp, prosperitatea va deveni posibilă pentru toţi românii.
Referitor la îngrijorările privind protecţia copiilor în România, Emma Nicholson a declarat că situaţia s-a schimbat mult în bine.
"Dacă vedem cât de departe a ajuns România, putem vorbi despre un mic miracol", a spus ea.
Elmar BROEK (PPE-DE, DE), preşedintele AFET, a precizat, la rândul său, că toate cerinţele la adresa României şi Bulgariei au fost necesare şi că nu se putea proceda altfel.
"Nu este o dovadă a neîncrederii pe care am avea-o faţă de cele două ţări, ci de derularea normală a monitorizării progreselor care mai sunt de îndeplinit" , a spus el.
Prezent şi la dezbaterea din 29 noiembrie, comisarul pentru Extindere, Olli REHN a menţionat: " Este vorba de o realizare istorică a Bulgariei şi României.
Vreau să felicit cu căldură cele două ţări; cheia succesului lor a constat, însă, într-o combinaţie între eforturile lor şi susţinerea instituţiilor europene, a Parlamentului în special.
Astfel se va încheia al 5-lea val de extindere (...)
Comisia Europeană salută Bulgaria şi România şi le urează bun venit ca membri cu drepturi depline la 1 ianuarie 2007".
El a trecut în revistă câteva din domeniile în care s-au realizat progrese în ultimele luni în România (campania de conştientizare împotriva corupţiei, investigarea celor implicaţi în privatizarea sectorului energetic, îmbunătăţirea asigurării autovehiculelor, actualizarea listei cu firmele autorizate să producă alimente pentru piaţa naţională).
Referitor la justiţie şi lupta împotriva corupţiei, însă, Rehn a reamintit că Executivul european va aplica măsuri de verificare a progreselor şi a amintit că în situaţia în care va fi necesar, Comisia va putea aplica măsuri de salvgardare în orice moment.
Observatorii români despre dezbaterile din Parlament pe tema României
Marian Jean Marinescu (PPE-DE):
"Am folosit dezbaterile despre România din Parlamentul European, care au cuprins şi critici şi susţinere, într-un mod constructiv .
Am transmis realizările guvernului român, răspunsuri documentate, am reuşit să câştigăm încrederea colegilor noştri europeni şi în final să ne bucurăm de sprijnul lor.
Avem susţinerea grupului PPE-DE, şi suntem încrezători că Parlamentul European va fi alături de noi şi în procesul nostru de integrare."
Adrian Cioroianu (ALDE):
"Cred că dezbaterile care au avut loc cu ocazia prezentării diferitelor rapoarte ale comisiilor sau ale comisarului Rehn au atins toate punctele sensibile şi importante ale dosarului România.
Pentru noi, ca observatori, a fost un excelent prilej de a vedea funcţionarea Parlamentului şi interacţiunea sa cu Comisia Europeană.
În acelaşi timp, păstrez impresia că o bună parte dintre parlamentari (nu numai cei care s-au opus extinderii UE) ar fi vrut ca discuţiile să fi fost - în cazul tuturor ţărilor aderate după 2004 (inclusiv) - mai prelungite, în toate etapele procesului."
Adrian Severin (PSE):
"Dezbaterile din Parlamentul European au reflectat de-a lungul anului 2006 complexitatea contradictorie a procesului de extindere şi de integrare europeană.
Problemele ridicate nu au identificat numai rămânerile în urmă ale României în pregătirea pentru atingerea interoperabilităţii economice, politice, legislative, instituţionale şi culturale cu UE ci şi lipsa de pregătire şi viziune a UE în ceea ce priveşte integrarea României, în mod particular şi reforma instituţiilor europene, în general.
La aceasta s-au adăugat şi o sumă de prejudecăţi legate de România, precum şi populismul unor atitudini menite a răspunde problemelor interne ale statelor membre mai degrabă dec â t nevoii de extindere a UE.
Dezbaterile la care mă refer au fost caracterizate şi de complexul de superioritate şi narcisismul vechilor membri ai UE, bine alimentate de complexele de inferioritate ale României.
Puţini au încercat să vadă avantajele integrării României pentru UE, preferându-se tratarea României ca un elev codas.
Dincolo de toate acestea şi pe deasupra lor a triumfat, însă, ideea că admiterea României nu mai poate fi amânată fără riscul de a fi privită ca un eşec politic al Uniunii, cumulat cu convingerea justă că după intrarea în UE România va trebui asistată spre a reduce decalajele reale care o despart de statele membre cele mai dezvoltate.
Rămâne că pornind de aici evoluţia postaderare a României să fie privită în contextul nevoii de coeziune economică, socială şi teritorială a UE iar nu din perspectiva dorinţei de a avea mereu un exemplu negativ în legatură cu care să se exercite spiritul critic al Europei unite.România însăşi va trebui să-şi schimbe atitudinea spre a se reforma pe sine în contextul unei politici construite din interiorul UE iar nu de pe poziţia egoismului naţional."
Reprezentanţi români în Parlamentul European
În perioada septembrie 2005 - decembrie 2006, în Parlamentul European au activat 35 observatori români.
De la 1 ianuarie 2007 până la organizarea, în România, a alegerilor pentru Parlamentul European (13 mai 2007), observatorii vor prelua mandatul de deputaţi europeni.
După alegerile de la 13 mai 2007, România va fi reprezentată în Parlament de 35 deputaţi europeni , majoritatea desemnaţi din rândul observatorilor.
Începând cu 1 ianuarie 2007, numărul total al deputaţilor europeni va fi de 785 (Bulgaria va avea, la rândul său, 18 deputaţi europeni).
Pentru următorul mandat legislativ, după alegerile din iunie 2009 , România va fi reprezentată în Parlament de 33 deputaţi europeni.
20061213IPR01510 Ultimul raport dezbătut
RO
1
PHOTO
20061207PHT01161.jpg
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0512 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
