FINAL
A6-0388/2007
12.10.2007
RAPORT
privind impactul regional al cutremurelor
2007/2151(INI))
Comisia pentru dezvoltare regională
Raportor:
Nikolaos Vakalis
PE 392.190v01-00
CUPRINS
PROPUNERE DE REZOLUŢIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN......................................3
EXPUNERE DE MOTIVE..........................................................................................................9
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE.....................................................................13
PROPUNERE DE REZOLUŢIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN
privind impactul regional al cutremurelor
2007/2151(INI) )
Parlamentul European,
– având în vedere Comunicarea Comisiei privind îmbunătăţirea mecanismului comunitar de protecţie civilă ( COM(2005)0137 ),
– având în vedere Decizia 2007/162/CE, Euratom, a Consiliului din 5 martie 2007 de instituire a unui instrument financiar de protecţie civilă
JO L 71, 10.3.2007, p.
9. ,
– având în vedere comunicarea Comisiei privind gestionarea riscului de inundaţii: prevenirea inundaţiilor, protecţia împotriva acestora şi atenuarea efectelor acestora ( COM(2004)0472 ),
– având în vedere Rezoluţia sa din 4 septembrie 2007 privind catastrofele naturale
Texte adoptate, P6_TA(2007)0362 . ,
– având în vedere Rezoluţia sa din 18 mai 2006 privind catastrofele naturale (incendii, secetă şi inundaţii) - aspectele legate de dezvoltarea regională
JO C 297 E, 7.12.2006, p.
369. ,
– având în vedere actele administrative privind Fondurile Structurale pentru perioada 2007-2013,
– având în vedere poziţia Parlamentului European, adoptată la prima lectură la 18 mai 2006, în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene
JO C 297 E, 7.12.2006, p.
331. ,
– având în vedere Rezoluţia sa din 4 septembrie 2003 privind consecinţele valului de căldură din timpul verii
JO C 76 E, 25.3.2004, p.
382. ,
– având în vedere raportul dlui Michel Barnier din mai 2006 intitulat „Pentru o forţă europeană de protecţie civilă: Europe Aid”,
– având în vedere programul de activităţi pentru 2007 al Acordului european şi mediteraneean privind riscurile majore (EUR-OPA), adoptat de Consiliul Europei la 13 martie 2007 ,
– având în vedere audierea publică organizată de la 5 iunie 2007 de Comisia pentru bugete a Parlamentului European privind aspectele bugetare ale catastrofelor naturale,
– având în vedere rezultatele „Atelierului privind atenuarea riscului seismic” organizat de Comisie în 2000 şi ale „Atelierului privind reducerea riscului seismic în Europa”, organizat de Asociaţia Europeană de Inginerie Seismică la Lisabona în 2005,
– având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,
– având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională ( A6-0388/2007 ),
A. întrucât, în cursul secolului XX, cutremurele au provocat, la nivel mondial, moartea a 1,5 milioane de persoane, iar consecinţele economice ale acestora sunt estimate, numai pentru ultimii 25 de ani ai secolului, la 75 miliarde EUR;
B. întrucât o mare parte a teritoriului UE este expusă riscului seismic, cea mai ridicată seismicitate fiind înregistrată în Italia, Grecia, România, Bulgaria, Cipru şi Slovenia, deşi alte state membre, precum Germania, Austria, Republica Cehă, Franţa, Spania, Portugalia şi Malta se confruntă, la rândul lor, cu un important risc seismic;
C. întrucât majoritatea ţărilor candidate, a ţărilor din cadrul Politicii europene de vecinătate şi a ţărilor din cadrul parteneriatului euro-mediteranean se caracterizează printr-o seismicitate ridicată;
D. întrucât, între 2002 şi 2007, cutremurele se situau pe locul patru în clasamentul celor mai frecvente catastrofe naturale care au afectat statele membre şi ţările candidate, dar, la nivelul Uniunii Europene, li se acordă o importanţă cu totul secundară în comparaţie cu alte fenomene naturale, care beneficiază de o abordare mai integrată, regiunile europene nu mai beneficiază, prin urmare, de asistenţa UE, iar Fondul de Solidaritate al Uniunii Europene nu a fost utilizat decât o singură dată pentru a contracara efectele unui cutremur;
E. întrucât actorii regionali şi locali care se confruntă în mod direct cu fenomenele seismice, comunitatea ştiinţifică, inginerii şi largi categorii ale societăţii consideră că Uniunea Europeană ar trebui să exercite un rol mai important în ceea ce priveşte protecţia împotriva cutremurelor şi atenuarea impactului acestora;
F. întrucât mişcările tectonice se manifestă nu doar sub formă de seisme, dar şi prin erupţii vulcanice, iar efectele acestor riscuri naturale pot fi agravate, mai ales în urma mişcărilor de teren şi a valurilor tsunami, fenomene în privinţa cărora regiunile, care sunt afectate în mod regulat, precum regiunile ultraperiferice ale Uniunii Europene, au acumulat o experienţă determinantă în ceea ce priveşte observarea fenomenelor, prevenirea şi intervenţia;
G. întrucât cutremurele au efecte de scurtă şi lungă durată foarte grave asupra economiilor din zonele afectate şi consecinţe nefaste asupra infrastructurii, ocupării forţei de muncă, patrimoniului natural şi cultural, mediului şi turismului, având un impact global negativ asupra coeziunii economice şi sociale;
H. întrucât actorilor regionali şi locali le revine un rol determinant în prevenirea pagubelor provocate de cutremure, în gestionarea situaţiilor specifice cutremurelor şi în atenuarea consecinţelor acestora; întrucât sunt necesare, prin urmare, măsuri în vederea mobilizării actorilor respectivi, a informării şi educării publicului larg;
I. întrucât măsurile de prevenire a cutremurelor şi măsurile de reconstrucţie pot fi consolidate prin intermediul diverselor instrumente comunitare, precum Fondurile structurale sau instrumentele comunitare de protecţie civilă;
J. întrucât este necesar ca Uniunea Europeană să recunoască specificitatea cutremurelor care au loc în Marea Mediterană şi în regiunile limitrofe şi să adopte măsurile corespunzătoare în ceea ce priveşte prevenirea cutremurelor, gestionarea situaţiilor specifice acestora, cercetarea din domeniul seismologiei, politica de protecţie civilă şi instrumentele de solidaritate;
K. întrucât Europa este deosebit de vulnerabilă şi expusă unui risc seismic ridicat, dispunând, în paralel, de un nivel înalt de competenţă tehnică în acest domeniu, dar, în comparaţie cu Japonia, Statele Unite şi chiar China, UE investeşte mult mai puţin în cercetarea şi dezvoltarea noilor tehnologii şi nu a adoptat o agendă europeană de cercetare în domeniul riscului seismic;
L. întrucât nu există, la nivel european, un mecanism unitar de intervenţie în eventualitatea unei catastrofe naturale;
M. întrucât este foarte important să se păstreze şi să se consolideze competenţa de care dispune UE în domeniul seismologiei, care ar putea fi transformată într-un produs de succes şi exportabil, iar regiunile seismice pot fi, la rândul lor, utilizate drept laboratoare naturale, profitând astfel de pe urma handicapului lor;
N. întrucât zone vaste din Uniunea Europeană sunt expuse efectelor destructive ale deplasării maselor de roci în urma activităţilor de minerit, pagubele produse fiind similare cu cele ale unui cutremur;
O. întrucât majoritatea statelor membre nu dispun de hărţi complete ale zonelor de risc seismic;
P. întrucât, în cadrul actualelor sisteme de asigurări, poliţele de asigurare tradiţionale exclud riscul de cutremur;
Acţiuni: prevenire, răspuns şi repararea pagubelor
1. solicită Comisiei să elaboreze fără întârziere o comunicare care să ofere o evaluare a riscurilor legate de cutremure, luând în considerare aspectele referitoare la prevenirea şi gestionarea măsurilor de contracarare şi reparare a pagubelor provocate de cutremure;
2. consideră necesară elaborarea, de către Comisie, a unui protocol tehnic privind măsurile comune care trebuie luate de UE în eventualitatea unor catastrofe majore de natură seismică, acordând o atenţie deosebită infrastructurilor de o importanţă crucială din domeniile transportului, energiei, telecomunicaţiilor şi sănătăţii, precum şi rolului care le revine diferitelor instituţii şi partenerilor competenţi din rândul societăţii civile;
3. invită Consiliul şi Comisia să ia în considerare factorul seismic atunci când finalizează şi pun în aplicare cadrul legislativ revizuit privind protecţia civilă;
4. invită, de asemenea, statele membre să includă problema pe care o reprezintă cutremurele în cadrul strategiilor naţionale şi regionale de dezvoltare durabilă şi să creeze platforme naţionale de discuţii privind gestionarea riscului seismic şi protecţia civilă, pe baza unor analize integrate privind vulnerabilitatea, discuţii la care să participe diverşi factori instituţionali, precum şi partenerii interesaţi din rândul societăţii civile;
5. recunoaşte specificitatea zonei mediteraneene şi îndeamnă Comisia să-şi îndrepte atenţia asupra măsurilor de prevenire, educare, cercetare, gestionare a riscurilor, protecţie şi solidaritate la nivelul Comunităţii, pentru a interveni într-un mod mai satisfăcător în cazul catastrofelor care afectează în mod frecvent această zonă;
6. subliniază necesitatea organizării de campanii de informare a opiniei publice, care să acorde o atenţie deosebită măsurilor de prevenire şi pregătirii pentru acest gen de situaţii, a unor măsuri educaţionale care să includă cursuri universitare, programe de master şi doctorat în disciplinele corespunzătoare, precum ingineria, şi a organizării, în toată Uniunea Europeană, a unor acţiuni speciale de formare în profesiile corespunzătoare;
7. invită statele membre să-şi intensifice activităţile de cercetare, pentru prevenirea şi reducerea pagubelor, gestionarea crizelor şi reducerea la minimum a impactului catastrofelor, concomitent cu acţiunile din cadrul celui de-Al şaptelea program-cadru pentru activităţi de cercetare şi dezvoltare tehnologică şi invită Comisia să contribuie la elaborarea unei agende europene speciale de cercetare privind cutremurele;
8. îşi exprimă speranţa că atât Comisia, cât şi statele membre, vor încuraja înfiinţarea de centre de excelenţă în domeniul inovării ştiinţifice, tehnologice şi arhitectonice, având două obiective: garantarea siguranţei cetăţenilor şi facilitarea dezvoltării durabile a teritoriului prin cooperarea interregională şi constituirea de reţele între institutele de cercetare, IMM-uri, precum şi între autorităţile locale din regiunile afectate, inclusiv din regiunile ultraperiferice;
9. invită Comisia şi statele membre să analizeze, în special, problema reabilitării şi conservării clădirilor şi monumentelor vechi care prezintă o importanţă deosebită din punct de vedere istoric, cultural, turistic şi, prin extensie, economic pentru numeroase regiuni din UE, precum şi a clădirilor publice de importanţă strategică pentru protecţia civilă şi a altor infrastructuri de o importanţă fundamentală; invită, în acest sens, statele membre să înregistreze respectivele clădiri şi infrastructuri şi să consulte Comisia asupra proiectelor şi a politicilor existente sau necesare pentru a asigura protecţia acestora în caz de cutremur;
10. îndeamnă Comisia să recomande includerea instrucţiunilor Eurocod 8 în regulamentele de urbanism din toate ţările vulnerabile şi invită autorităţile competente la nivel european şi la nivelul statelor membre să examineze necesitatea extinderii domeniului de aplicare a normelor Eurocod 8 pentru a include, pe lângă clădirile vechi, şi pe cele noi;
Finanţare
11. consideră că, pentru următoarele perioade de programare, viitoarele finanţări acordate infrastructurilor în cadrul Fondurilor Structurale trebuie condiţionate de punerea în aplicare a măsurilor de protecţie antiseismică şi de stabilirea acestor măsuri de către statele membre în cadrul programelor operaţionale respective; încurajează, în plus, statele membre să înceapă să finanţeze, în limita posibilităţilor, măsurile de protecţie antiseismică în cadrul programelor operaţionale în vigoare;
12. îndeamnă Comisia şi statele membre să promoveze programe europene speciale de formare şi schimburile de bune practici profesionale în specializările necesare pentru prevenirea şi gestionarea cutremurelor şi invită statele membre să folosească Fondul Social European în acest scop;
13. invită Consiliul să finalizeze, fără întârziere, procedura de codecizie în vederea adoptării noului regulament privind Fondul de Solidaritate al Uniunii Europene, luând în considerare faptul că Parlamentul European şi-a exprimat deja punctul de vedere în poziţia adoptată în mai 2006 privind termenele şi acţiunile eligibile, pentru a permite noului Fond de Solidaritate să contribuie la repararea pagubelor într-un mod eficient, flexibil şi în timp util, inclusiv prin simplificarea actualelor proceduri de finanţare în caz de cutremure;
14. subliniază necesitatea asocierii altor resurse existente, precum ajutoarele de stat regionale şi împrumuturile acordate de Banca Europeană de Investiţii, atât în vederea prevenirii şi reparării pagubelor cauzate de cutremure cât şi a promovării sistemelor de asigurări corespunzătoare;
Coordonare
15. solicită crearea unor mecanisme de coordonare a acţiunilor actorilor comunitari, naţionali, regionali şi locali în spiritul raportului Barnier sus-menţionat; face apel, în acest sens, la o cooperare mai strânsă între statele membre, pe baza unui sistem de coordonare obligatoriu privind măsurile de prevenire, gestionare şi protecţie, inclusiv mecanismele de observare, alertă timpurie, bazele de date şi schimbul de bune practici; pentru a facilita acest proces, îndeamnă fiecare stat membru să înfiinţeze un sistem unic coordonat de gestionare a protecţiei civile;
16. îşi reiterează sprijinul pentru înfiinţarea unei Forţe europene de protecţie civilă şi invită Comisia să prezinte o propunere în acest sens;
17. subliniază că înfiinţarea unei forţe europene de protecţie civilă nu este justificată decât dacă se bazează pe îmbunătăţirea planurilor naţionale de protecţie civilă şi a instrumentelor de coordonare între statele membre;
18. subliniază importanţa cooperării cu ţările terţe vecine şi, prin extensie, cu alte ţări terţe expuse unui risc seismic ridicat, în special cele care au acumulat competenţe tehnice în acest domeniu;
19. invită Comisia să evalueze toate instrumentele existente de prevenire, gestionare şi protecţie civilă împotriva catastrofelor naturale, promovate prin diverse politici ale UE (mediu, politica de coeziune, cercetare, etc.) şi să propună, în vederea simplificării şi a unei mai bune coordonări, un instrument centralizat de prevenire şi gestionare;
0 0
20. încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, guvernelor şi parlamentelor statelor membre, precum şi Comitetului Regiunilor.
EXPUNERE DE MOTIVE
Introducere
Earthquakes are one of the most lethal and destructive natural disasters world-wide causing huge loss of life and enormous damage to property.
It is estimated that, in the twentieth century earthquakes have killed 1.5 million people worldwide and have cost EUR 75 billion over the last 25 years alone.
Contrary to what is widely believed, major earthquakes also occur frequently in the EU.
Many countries and regions, particularly in southern Europe and the Mediterranean, are at high risk from earthquakes.
Furthermore, most countries on the borders of the EU, i.e. the candidate countries, the European Neighbourhood Policy countries and the Euro-Mediterranean Partnership countries, experience a high level of seismic activity.
By way of illustration, in the twentieth century 128 000 people were killed in Italy, 99 000 in Turkey, 78 000 in the former Soviet Union, 6 600 in Greece, 2 600 in Romania and 5 300 in Algeria.
Earthquakes clearly have a very serious short and long-term impact on the economic and social life of regions.
Their adverse consequences affect infrastructure, employment, the natural and cultural heritage, the environment and tourism.
In other words, earthquakes have an overall negative impact on economic and social cohesion of the regions .
However, while the economies and societies of various European regions have been hard hit by earthquakes, they have not received any assistance from the EU.
The regional and local authorities in areas affected by earthquakes and large sections of society are painfully aware of the very limited nature of the anti-seismic actions carried out by the EU and its lack of sensitivity to this issue.
Tellingly, the Solidarity Fund has only been used once to compensate victims of earthquakes, in marked contrast to what occurs in the event of other natural disasters (such as flooding and fires).
Your rapporteur believes therefore that a series of regulatory and financial measures are needed to strengthen actions to prevent, address and repair damage caused by earthquakes and to improve coordination between the authorities involved in tackling earthquakes and providing public information .
A. Successful earthquake management through actions to prevent, respond to and compensate for earthquake damage
Addressing a natural disaster successfully depends first and foremost on a correct evaluation of all the dangers involved and all possible measures to prevent and to address protection from and mitigate their harmful impact.
In the absence of a uniform strategy for each natural hazard and its specific characteristics, the measures taken in the aftermath of disasters will be relatively ineffective and will not be sufficiently understood by the bodies involved and the population affected.
For this reason your rapporteur’s main demand is that the Commission should immediately draw up a communication evaluating the hazards posed by earthquakes and proposing the measures necessary to address them , as it recently did, for example, in the case of floods.
În plus:
Prevention measures:
1.
One vital preventive measure (based on countries affected by seismic activity such as Japan) is to launch campaigns to educate and inform the public throughout the EU.
Success in dealing effectively with the aftermath of an earthquake and mitigating its harmful effects depends largely on preventing panic and ensuring that the public reacts appropriately.
These public information campaigns should not be restricted to citizens in regions at high risk from earthquakes, but should include all European citizens.
Given that one of the main raisons d’être of the EU is to increase citizen mobility, it is very likely that each one of us will experience an earthquake at some time in his or her life.
2.
It is necessary to ensure that education and training of the competent technical bodies in Member States, including at regional and local level, and all specialists dealing with earthquakes.
It is therefore desirable that a sustained effort be made to disseminate and exchange good practices with the support of the European Social Fund.
3.
Earthquakes are a natural phenomenon which we cannot yet do anything to prevent.
However, with the help of technology, we are able to prevent and limit the extent of the damage.
Substantial investments in the research and development of new technology are necessary for this purpose.
The Seventh Framework Programme for Research for 2007-2013 already provides for the funding of joint research actions in respect of earthquakes.
Your rapporteur takes the view that Member States for their part should also contribute funds to this research so as to achieve a multiplier effect through the combination of actions.
There is, of course, a positive aspect to this natural phenomenon: if it is handled properly and if aid is provided, expertise in this area may become an exportable commodity and possibly even boost economic competitiveness and employment.
Your rapporteur calls upon the Commission to help formulate a European strategic research agenda for earthquakes, with the involvement of seismic areas which, as ‘open-air laboratories’, may also have the opportunity of making capital out of their natural handicap.
4.
The seismic evaluation and, where appropriate, the upgrading of buildings and infrastructure of strategic importance must, according to scientific experts, be priority preventive measures in the EU.
Member States and the Commission should therefore initiate evaluations in geographical zones, initially zones of medium or high seismic activity, with the aim of classifying buildings according to a uniform list of priorities.
By 'buildings and infrastructure of strategic importance' your rapporteur understands essentially buildings and infrastructure of vital importance for civil protection and society, for instance, hospitals, power stations, energy production plants and networks, bridges, telecommunications networks, schools and other public buildings.
Furthermore, ancient buildings and monuments which are of significant historical, cultural and tourist - and, by extension, economic -importance for many regions of Europe should also be afforded similar protection.
We should examine how the European, national, regional and local levels can contribute to the constant upgrading of anti-seismic protection measures for all the above.
Your rapporteur would point out in particular the need to examine the possibility of extending implementation of Euro Code 8 (concerning standards of anti-seismic construction) to include old constructions, in addition to new ones, for which is included a special commitment.
Response measures
1.
The European Union will shortly have an improved Community civil protection mechanism .
Your rapporteur calls on the Commission and Member States to focus particularly on earthquakes in implementing this mechanism.
He also calls for serious consideration to be given to earthquakes in all the relevant Community instruments.
Consideration should be given, for example, to whether the EU Monitoring and Information Centre covers earthquakes in a satisfactory manner and whether further aid is needed to support early-warning instruments.
2.
A technical protocol for joint action by the Union , must be adopted to address major disasters caused by earthquakes, highlighting the potential role of various national, regional and local authorities and with guidelines to ensure the effective protection of critical infrastructures.
Perhaps what is most urgently needed after a disaster is for measures to be taken to ensure the accessibility of telecommunications infrastructure, energy networks, hospitals, bridges, ports, airports, etc. It is therefore a matter of urgent necessity to record in advance all likely earthquake scenarios and to assess their expected impact.
Compensation measures
Effective and rapid measures to repair unavoidable damage are of key importance in determining how rapidly or slowly a region will recover from an earthquake.
This applies particularly to disadvantaged regions , such as convergence objective regions, regions with low population density or declining populations and mountainous, island, border, remote and ultraperipheral regions.
An earthquake in such regions can violently interrupt their development or make them even more disadvantaged than previously, given their special characteristics.
As a result, the speed at which Member States address the damage caused by earthquakes and the solidarity shown by the Community to affected areas are critical (see paragraph B below).
B. Funding
1.
Within the framework of the implementation of the new financial instrument for civil protection (see above), it is critical that due account be taken of earthquakes.
2.
Your rapporteur takes the view that cohesion policy must in future seriously consider the damage caused by earthquakes.
He proposes that the future funding of infrastructure projects through the cohesion policy should be predicated upon compliance with all the necessary and internationally recognised anti-seismic protection rules .
3.
The Council appears to have unjustifiably delayed making adjustments to the Solidarity Fund .
It must remedy this situation immediately so as to ensure that this instrument will be able in future to address damage caused by natural disasters, including earthquakes, effectively, flexibly and swiftly.
The absence of flexibility, particularly as regards deadlines and actions eligible for funding have meant that the needs of earthquake victims are essentially being ignored (as mentioned above, this Fund has only been used once for earthquakes).
4.
The Commission should also promote other forms of funding beyond immediate aid, such as, for example, regional state aid or loans from the European Investment Bank.
Only in this way will it be possible to ensure an adequate level of resources comprehensibly to address the composite phenomenon of earthquakes.
C. Coordination
1.
Common experience shows that the greatest shortcomings in addressing natural disasters lie in the coordination, cooperation and flexibility of the bodies involved at Community, national, regional and local levels (fire services, emergency medical units, the police, mountain rescue teams and sea rescue and mine rescue services).
The proposals made by former Commissioner Michel Barnier in May 2006 are radical but are based on the fundamental principles of the EU solidarity added value derived from European coexistence.
Your rapporteur considers it both desirable and feasible that each Member State, - or region in some cases - should develop and perfect equipment and technical know-how in a specific area which would be 'lent' to another Member State or region which needed it.
Let us concentrate our efforts to achieve better results with fewer resources.
In this spirit of coordination, your rapporteur urges Member States to establish central civil protection services to assist in coordination and is openly in favour of the creation of a European civil protection force and calls on the Commission to submit a legislative proposal to this effect.
2.
In order effectively to manage earthquakes it is not enough that coordination should take place at European level alone.
Cooperation with third countries is also needed, especially with neighbouring countries affected by seismic activity.
Cooperation could take place at various levels: initially there should be a technology transfer and an exchange of best practices with countries developing the relevant expertise.
In the second place, there should also be technical cooperation , with the objective of responding to earthquakes more effectively.
3.
Finally, given the existence of multiple preventive, management and civil protection measures in respect of natural disasters promoted by various EU policies (environment, cohesion policy, research etc), your rapporteur takes the view that the Commission should bring together all existing instruments.
Providing the evaluation concludes that this is necessary, your rapporteur proposes, in the interests of the simplification of legislation and improved coordination, that it should consider the creation of a centralised instrument for the prevention and management of natural disasters, including earthquakes .
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
4.10.2007
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
39
1
Membri titulari prezenţi la votul final
Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jean Marie Beaupuy, Jana Bobošíková, Wolfgang Bulfon, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Ambroise Guellec, Marian Harkin, Mieczysław Edmund Janowski, Rumiana Jeleva, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Jamila Madeira, Mario Mantovani, Sérgio Marques, Miguel Angel Martínez Martínez, Yiannakis Matsis, Miroslav Mikolášik, Lambert van Nistelrooij, Markus Pieper, Wojciech Roszkowski, Elisabeth Schroedter, Grażyna Staniszewska, Catherine Stihler, Kyriacos Triantaphyllides, Oldřich Vlasák
Membri supleanţi prezenţi la votul final
Emanuel Jardim Fernandes, Zita Pleštinská, Samuli Pohjamo, Miloslav Ransdorf, Toomas Savi, Richard Seeber, Nikolaos Vakalis
Membri supleanţi articolul 178 alineatul (2) prezenţi la votul final
Mariela Velichkova Baeva, Zbigniew Zaleski
