Ședințele plenare: 4-7 aprilie
Instituţii
2011-04-01 - 12:03
Parlamentul European se reunește în plen Între 4 și 7 aprilie, deputații europeni se reunesc în plen la Strasbourg.
Printre temele de pe ordinea de zi se numără: energia nucleară în Europa, imigranții din Africa de Nord, strategia UE privind incluziunea romilor, situația din Siria, Bahrein, Yemen și nevoia de revizuire a politicii de vecinătate a UE, aspirațiile Islandei și ale Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei de aderare la UE și bugetul UE pe 2012.
Dosarul de față vă prezintă evoluția ședințelor plenare.
Ședințele plenare vor fi transmise în direct pe site-ul nostru.
În dosarul de față vom publica dezbateri și voturi despre principalele teme ale sesiunii.
20110324FCS16438
Newsletter, sesiune plenară - Strasbourg, 4-7 aprilie 2011
Săptămâna viitoare, eurodeputaţii vor discuta despre revoltele din Libia, energia nucleară, Islanda, Macedonia şi vor primi vizita lui Bill Gates.
Energia nucleară în Europa: deputații vor discuta despre simulări de criză și standarde de siguranță
Simulările de criză, așa-numitele "stress tests" privind reactoarele nucleare și criteriile necesare pentru asigurarea celor mai înalte standarde de siguranță vor fi subiectele dezbaterii de miercuri din Parlament, împreună cu reprezentanți ai Consiliului și Comisiei.
Viitorul mix energetic al statelor membre și exemplul accidentului nuclear din Japonia vor fi de asemenea discutate.
Rezoluția PE va fi adoptată joi, 7 aprilie.
Criza din Lampedusa: care e soluția pentru migranții din Africa de Nord?
Un răspuns UE mai puternic la criza migranților de pe insula italiană Lampedusa va fi dezbătut luni, 4 aprilie, cu Comisia Europeană.
Din cauza tensiunilor din nordul continentului african, aproximativ 15 000 de migranți au ajuns în Lampedusa.
Rezoluția care analizează posibile soluții pe termen lung pentru migranții provenind din conflicte va fi supusă la vot marți, 5 aprilie.
Rezultatele Consiliului European, în prim plan
Președintele Consiliului European, Herman von Rompuy, va discuta, marți dimineață cu membrii PE, rezultatul ultimei reuniuni a Consiliului European.
Sunt așteptate solicitări cu privire la necesitatea legislației UE de a rezolva pe deplin criza din zona euro, și nu numai angajamentele interguvernamentale.
Alte solicitări ale deputaților se referă la necesitatea plasării creșterii economice și a ocupării forței de muncă la baza oricărui model de guvernanță economică.
PE va dezbate strategia UE privind incluziunea romilor
Marți, la orele 16.00, membrii PE vor dezbate măsurile pentru o integrare mai eficientă a populației rrome, la scurt timp după ce Comisia Europeană va fi adoptat strategia UE aferentă, la Strasbourg, pe 5 aprilie.
Introducerea standardelor UE obligatorii pentru asigurarea unui acces sporit la locuri de muncă, educație, locuințe și asistență medicală este principala prioritate a Parlamentului.
Situația din Siria, Bahrein, Yemen și nevoia de revizuire a politicii de vecinătate a UE
Tulburările actuale din Siria, Bahrein și Yemen vor fi dezbătute miercuri cu Înaltul Reprezentant Catherine Ashton.
O rezoluție referitoare la aceste țări va fi votată joi, împreună cu alte două rezoluții în care membrii PE solicită o revizuire serioasă a relațiilor Uniunii cu statele din vecinătatea sudică și cea estică.
Membrii PE votează în privința aspirațiilor UE ale Islandei și ale fostei Republici Iugoslave a Macedoniei
Progresul celor două țări în vederea aderării la UE va fi evaluat miercuri de Parlament.
Deputații europeni solicită începerea negocierilor de aderare cu fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și salută posibilitatea aderării Islandei - în cazul găsirii unei soluții cu privire la vânarea balenelor și la protecționismul în domeniul piscicol.
Votul pentru cele două rezoluții va avea loc joi, 7 aprilie.
Bugetul Parlamentului pe 2012 va scădea în termeni reali
Bugetul Parlamentului pentru 2012 va crește mai puțin decât rata inflației, astfel încât va înregistra o scădere în termeni reali.
Deputații europeni vor adopta miercuri un buget în valoare de 1.725 miliarde de euro, ceea ce reprezintă o creștere de 2.3% în 2012, cifră situată mult sub rata inflației a statelor membre, de 2.8%.
Parlamentul urmează să aprobe sprijinul pentru inundațiile din Europa de Est
Parlamentul dorește statut juridic european pentru partidele politice
Deputații, nemulțumiți de raportarea iregularităților privind utilizarea fondurilor UE Proiect de ordine de zi Sesiunea plenară în direct - EP Live Conferințe de presă și alte evenimente Europarl TV Website-ul Serviciului Audiovizual al Parlamentului European
Ameliorarea statutului partidelor politice europene: interviu cu Marietta Giannakou
Marietta Giannakou: „În momentul de față există 10 partide ce primesc finanțare europeană.
Nu cred că vor fi mai multe în viitor.”
Parlamentul European propune o reformă a regulilor privind funcționarea și finanțarea partidelor politice europene, pentru încurajarea partidelor transnaționale.
Raportoarea Marietta Giannakou (Grecia), de la Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat), crede că partidele autentice la nivel european nu pot exista decât după adoptarea unui statut european, care să stabilească reguli despre statutul legal și fiscal al acestora.
Deputaţii europeni cer mai multă flexibilitate și transparență în finanțare, dar și sancțiuni pentru nerespectarea regulilor, extinderea limitei pentru donații și dreptul partidelor europene de a participa la campanii privind afacerile europene.
Raportul va fi dezbătut miercuri, 5 aprilie.
Propunerile sunt susținute de majoritatea grupurilor politice.
În momentul de față, la nivel european există 10 partide, care funcționează însă ca „organizații-umbrelă“ pentru partidele naționale.
Raportoarea Marietta Giannakou ne-a vorbit despre această inițiativă.
Ce măsuri propuneți pentru încurajarea creării unor partide europene autentice?
Cerem Comisiei Europene să creeze un statut specific pentru partidele europene.
Deoarece UE are propria sa personalitate juridică, trebuie ca și partidele politice europene să aibă același lucru.
În momentul de față, acestea sunt ONG-uri internaționale, majoritatea înregistrate în Belgia.
Acest lucru este inacceptabil.
Trebuie să distingem între crearea/recunoașterea unui partid politic european și eligibilitatea acestuia pentru finanțare.
Statutul va defini reguli privind recunoașterea partidelor europene, dar pentru ca acestea să primească finanțare, trebuie să aibă cel puțin un eurodeputat în Parlamentul European.
În viitor vom putea avea liste transnaționale, dar raportul privind reforma electorală nu este încă votat, iar partidele politice au poziții diferite asupra acestora.
Există riscul ca democrația să piardă prin faptul că influența se deplasează, cu partidele europene, către Bruxelles?
Acest statut va include toate regulile privind democrația internă în cadrul partidelor.
În plus, și cetățenii pot fi membri, nu numai partidele naționale.
Partidele UE vor putea participa numai la campaniile direct legate de afacerile europene, de exemplu schimbarea tratatelor.
Cum poate fi abordat pericolul fragmentării, care ar putea duce la înființarea a sute de partide europene?
Ar putea fi înființate sute de partide la început.
Pentru ca acestea să beneficieze de fonduri europene, însă, trebuie să aibă cel puțin un membru în Parlamentul European.
În plus, nu este ușor să ai partide membre în șapte state (un sfert din statele membre UE).
În momentul de față există 10 partide ce primesc finanțare europeană.
Nu cred că vor fi mai multe în viitor.
Ce măsuri luați pentru a vă asigura că banii contribuabililor sunt folosiți în mod corect?
Fondurile vor fi alocate în continuare de la Parlamentul European și vor fi controlate de Curtea de Conturi și alte instituții.
Cred că nu va exista riscul corupției dacă autoritățile își fac treaba cum trebuie.
Comunicat de presă (în engleză) Raport privind statutul și finanțarea partidelor politice la nivel european Dezvoltarea partidelor politice la nivel european Reforma electorală Întrebări și răspunsuri privind inițiativa cetățenească
Politica UE privind vecinii de la sud: este necesară o revizuire
Protestatari în Maroc. ©AFP/BELGA În contextul revoluților arabe din Tunisia și Egipt, al protestelor din Siria, Yemen și Bahrain și al conflictului din Libia, este necesară o revizuire a politicii de vecinătate europene.
Lansată în 2004, aceasta are ca scop consolidarea prosperității, stabilității și securității la granițele UE.
Săptămâna aceasta, deputaţii europeni vor discuta în plen, la Strasbourg, despre rolul UE în zona de conflict și cum poate Uniunea să ajute noile democrații.
Relațiile UE cu țările vecine se bazează pe principii precum democrația, statul de drept, respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și respectarea drepturilor femeilor, buna guvernanță, economia de piață și dezvoltarea durabilă.
Conform raportorului portughez Mário David, de la Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat), relațiile cu țările din est și cele cu țările din sud „sunt de natură diferită“. „Vecinii noștri de la est sunt țări europene ce ar putea deveni, la un moment dat, state membre UE.
Visul meu este ca UE să stabilească un Spațiu economic mediteranean cu țările din sud, în care se vor dezvolta noi democrații reale“, a adăugat dumnealui.
UE nu a acordat îndeajuns de multă atenție drepturilor omului
În rezoluția ce va fi dezbătută în plen, deputaţii europeni reamintesc, în lumina actualelor evenimente din sudul Mediteranei, în special din Tunisia și Egipt, eșecul politicii europene de vecinătate în ceea ce privește promovarea și asigurarea drepturilor omului în țările terțe.
De dragul stabilității, UE nu a acordat îndeajuns de multă atenție respectării drepturilor omului. „Am fost criticați pe drept din această cauză“, explică domnul David.
UE trebuie să tragă învățăminte din evenimentele care s-au petrecut și din cele actuale și să corecteze, în viitor, toate neajunsurile și opțiunile greșite.
Deputaţii europeni doresc ca UE să se implice activ în soluționarea conflictului și în procesul de edificare a încrederii din regiune, astfel ca Uniunea să aibă un rol de protagonist activ, și nu doar unul de finanțator.
Raportorul cere ca schimbările instituționale din politica externă și de securitate UE să fie puse în aplicare. „După eșecurile succesive ale Quartetului, UE ar trebui să-și asume rolul de lider, alături de Liga Arabă, în soluționarea conflictelor principale din Orientul Mijlociu“, a adăugat dumnealui.
Imigrația și drepturile omului
Statele din sudul UE au o importanță strategică în domeniul imigrației, multe persoane părăsind Africa și ajungând în primul rând în Italia sau Malta.
Deputaţii europeni nu doresc să facă aceeași greșeală pe care a făcut-o cu Gaddafi, tolerând un regim nedemocratic și încălcări ale drepturilor omului.
Aceștia cer ca gestionarea fluxurilor migratoare să fie în strictă concordanță cu valorile UE și cu obligațiile juridice internaționale.
Conform raportorului parlamentar, interesele nu trebuie să fie mai puternice decât valorile, însă „UE nu poate fi destinația a mii și mii de imigranți economici de pe alte continente“.
Un nou context pentru Uniunea pentru Mediterana
În 2008, UE a lansat Uniunea pentru Mediterana pentru dezvoltarea relațiilor cu țările vecine de la sud, dar și pentru instituționalizarea relațiilor dintre aceste țări.
Procesele au fost însă amânate din cauza dificultăților din Orientul Mijlociu.
Deputaţii europeni se arată îngrijorați pentru această amânare, care transmite un mesaj negativ popoarelor și instituțiilor din regiune, și cer mai multe fonduri pentru această inițiativă.
Mário David se arată optimist în privința Uniunii pentru Mediterana. „Câteva state, situate de o parte și de alta a Mediteranei, nu au înțeles pe deplin avantajele acestui model.
Dar le vor înțelege, curând“, crede raportorul.
Propuneri parlamentare
creșterea fondurilor dedicate politicii europene de vecinătate
o mai bună cooperare cu organizațiile societății civile
crearea unei forțe euro-mediteraneene de protecție civilă, pentru o reacție mai bună la catastrofele naturale și consolidarea solidarității între popoarele euro-mediteraneene.
Propunere de rezoluție - dimensiunea sudică Propunere de rezoluție - dimensiunea estică Revizuirea politicii europene de vecinătate Mário David: „Revoluția egipteană va arăta în ce direcție vor merge și alte țări“
Controale mai stricte pentru produsele și tehnologiile cu dublă utilizare
Jörg Leichtfried Unele substanțe chimice, componente tehnice sau programe de calculator pot fi utilizate în scopuri civile și militare în același timp.
Acestea sunt supuse unor controale la export în statele membre UE pentru împiedicarea proliferării armelor de distrugere în masă.
Pentru ca produsele și tehnologiile cu dublă utilizare să nu fie utilizate pentru a face rău, social-democratul austriac Jörg Leichtfried cere controale stricte și mai multă transparență în exporturi.
Un raport parlamentar pe această temă va fi dezbătut în plen, la Strasbourg, luni, și votat marți.
Raportorul ne-a acordat un interviu.
Domnule Leichtfried, ce sunt produsele și tehnologiile cu dublă utilizare și ce face UE pentru a controla exportul acestora?
Produsele și tehnologiile cu dublă utilizare pot fi folosite în scopuri civile și militare în același timp.
De exemplu unele substanțe chimice, componente tehnice pentru construcții sau programe de calculator.
UE este conștientă de faptul că trebuie să aibă grijă în exportarea acestora.
Anumite mecanisme de control și obligații de informare există în acest sens.
În ciuda acestui lucru, în numele Grupului Alianţei Progresiste a Socialiştilor și Democraţilor din Parlamentul European, cer mai multă securitate.
Am depus mai multe amendamente ce includ cereri pentru mai multă securitate și transparență.
State UE au vândut arme și obiecte ce pot fi utilizate pentru tortură unor țări precum Libia și material nuclear Iranului.
Ar trebui să existe controale mai stricte în exportul materialelor sensibile?
Problema există, dar de multe ori este greu de prevăzut în ce scop vor fi utilizate materialele pe care le exportăm.
Vom încerca să ameliorăm situația în acest domeniu.
Exportatorii ar trebui să fie obligați să verifice care este scopul adevărat al acestor materiale.
Doriți ca regimul produselor și tehnologiilor cu dublă utilizare să fie mai democratic și mai transparent în UE.
Care sunt slăbiciunile sistemului actual?
Cred că sistemul actual favorizează industria în detrimentul cetățenilor.
Care este rolul Parlamentului European?
De la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul European are un rol mai important.
Avem un cuvânt de spus în politica comercială și legislația relativă la aceasta.
În acest caz, de exemplu, putem cere mai multă transparență în exportul acestor materiale.
Dubla utilizare
produsele și tehnologiile cu dublă utilizare pot fi folosite în scopuri civile și militare în același timp
în 2009, UE a adoptat un regim pentru controlul exportului, transferului și tranzitului produselor și tehnologiilor cu dublă utilizare
pentru exportul unui astfel de produs dintr-o țară UE într-o țară non-UE este necesară o autorizație și se cer proceduri de înregistrare la vamă
controalele la export ar putea afecta peste 10% din produsele exportate de UE.
Raport Jörg Leichtfried Produsele și tehnologiile cu dublă utilizare Rezumatul regulamentului Eurodeputații dezbat exporturile de echipament militar către țările terțe
Deschiderea sesiunii - comemorarea accidentului de la Smolensk, Côte d'Ivoire, Ai WeiWei
Sesiunea Parlamentului s-a deschis la Strasbourg Președintele Jerzy Buzek a deschis sesiunea plenară referindu-se la dezastrul nuclear de la Cernobîl și la accidentul aviatic de la Smolensk.
Președintele a solicitat încetarea violențelor în Republica Côte d'Ivoire și a atras atenția asupra cetățeanului american Troy Davis, care este condamnat la moarte.
În final, domnul Buzek a prezentat o actualizare a măsurilor întreprinse de PE în urma articolelor din presă privind cazurile de corupție a deputaților.
La 26 aprilie se împlinesc 25 de ani de la dezastrul nuclear de la Cernobîl.
Domnul Buzek a declarat: "Aducem omagiu celor care și-au pierdut viața și celor care se mai luptă cu efectele acestei tragedii."
Cu un an în urmă, 96 de persoane au murit în accidentul de la Smolensk, printre care s-au aflat și președintele Poloniei și alți demnitari polonezi.
"Am cunoscut peste jumătate din pasagerii navei (...)
Încă nu este clar ce s-a întâmplat cu exactitate, dar gândurile noastre sunt cu cei îndoliați", a spus domul Buzek.
Referindu-se la condamnatul la moarte Troy Davis din Statele Unite, care este protagonistul unei companii împotriva sentinței capitale, în numele Parlamentului European, președintele a declarat: "Fac apel la statul federal Georgia să transforme sentința capitală în închisoare pe viață".
Referitor la evenimentele din Republica Côte d'Ivoire, președintele Buzek a insistat asupra faptului că Laurent Gbagbo trebuie să renunțe la putere, dar a făcut un apel către ambele părți pentru renunțarea la violență.
În continuare, președintele a declarat că, așa cum a promis, va informa plenul Parlamentului cu privire la măsurile luate ca urmare a acuzațiilor de corupție împotriva anumitor deputați.
După ședința de joi 31 martie a Conferinței președinților (formată din președintele Parlamentului European și președinții grupurilor politice), acesta a declarat că Parlamentul "a luat măsuri ferme" cu privire la adoptarea unui cod de conduită pentru grupurile de interese și lobby-iști, ca și pentru deputații europeni.
Biroul Parlamentului European (organismul cel mai important în ceea ce privește afacerile administrative) se va reuni în această seară pentru a decide cu privire la următorii pași care trebuie făcuți în acest sens.
Domnul Buzek a informat plenul că deputatul Ernst STRASSER (PPE, AT) a fost înlocuit, ca urmare a demisiei sale, de domnul Hubert PIRKER.
Hella RANNER (PPE, AT) a fost înlocuită de Heinz K. BECKER, iar deputatul Trevor COLMAN (UK), înscris inițial în grupul Europa Libertății și Democrației (EDF), va face parte acum din grupul deputaților neafiliați.
Modificări ale ordinii de zi Dezbaterea privind achizițiile publice de miercuri va fi urmată de o rezoluție ce va fi adoptată în sesiunea din mai.
Situația din Republica Côte d'Ivoire va fi dezbătută miercuri în jurul orelor 20.00, iar joi în cadrul dezbaterilor privind încălcările drepturilor omului va fi discutată situația artistului chinez Ai WeiWei care a fost arestat zilele trecute de către autoritățile chineze, înlocuind dezbaterea inițială privind situația din Coasta de Fildeș.
Newsletter, sesiune plenară - Strasbourg, 4-7 aprilie 2011 Proiect definitiv de ordine de zi Urmăriți dezbaterea în direct Europarl TV Website-ul Serviciului Audiovizual al Parlamentului European
Relansarea pieței unice
Deputaţii europeni vor dezbate săptămâna aceasta în plen trei rapoarte privind piața unică ©Getty Piața unică garantează în UE libertatea de circulație a bunurilor, capitalului, serviciilor și persoanelor.
Însă mulți oameni nu profită cu adevărat de avantajele acesteia, din cauza regulilor complicate care o guvernează.
Deputaţii europeni vor dezbate săptămâna aceasta în plen trei rapoarte privind piața unică, guvernanță, parteneriat, creșterea economică și întreprinderile.
Rapoartele au fost întocmite în cadrul comisiei pentru piața internă ca reacție la Comunicarea Comisiei Europene din octombrie 2010 cu sugestii pentru dezvoltarea pieței unice.
Unul din obstacolele din calea realizării pieței unice este lipsa de angajament din partea statelor membre în respectarea regulilor.
Raportul referitor la guvernanţă şi parteneriat în cadrul pieţei unice, întocmit de eurodeputata letonă Sandra Kalniete, de la Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat), include o serie de măsuri pentru ameliorarea guvernanței economice, o mai bună implementare a regulilor pieței interne, simplificarea regulilor și ameliorarea mecanismelor de rezolvare alternativă a disputelor.
Raportul referitor la piața unică pentru întreprinderi și creștere economică, întocmit de liberalul român Cristian Bușoi, subliniază nevoia unei politici industriale și a unei noi politici de dezvoltare regională, o piață unică pentru energie și implementarea Directivei Serviciilor.
Raportorul atrage atenția asupra unor domenii prioritare: crearea unui patent european, finanțarea inovării, ameliorarea participării IMM-urilor la piața unică și raționalizarea procedurilor de achiziții publice.
Eforturile de realizare a pieței unice trebuie să se concentreze asupra preocupărilor și drepturilor cetățenilor, ale consumatorilor, ale utilizatorilor serviciilor publice și ale întreprinderilor și trebuie să le aducă acestora beneficii concrete pentru a restabili încrederea lor deplină în piața unică și a face mai bine cunoscute în rândul lor oportunitățile oferite de aceasta, arată raportul referitor la o piață unică pentru europeni, întocmit de socialistul portughez António Fernando Correia De Campos.
Rezoluția parlamentară cere protecția drepturilor muncitorilor, ameliorarea recunoașterii calificărilor profesionale peste granițe, înființarea unui „pașaport al deprinderilor“ și mai multă transparență.
Comisarul Barnier va prezenta inițiative mai concrete în aprilie.
Raportul Kalniete Raportul Bușoi Raportul Correia De Campos Comisia pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor Comunicarea Comisiei Europene
Eurodeputații consideră că măsurile pentru combaterea crizei economice sunt insuficiente
Eurodeputații consideră că măsurile pentru combaterea crizei economice sunt insuficiente Președintele Consiliului European, Herman Van Rompuy, a fost aspru criticat de către deputaţii europeni marți dimineață în urma prezentării rezultatelor summit-ului UE din 24-25 martie.
Eurodeputații consideră că măsurile luate în cadrul acestuia pentru ameliorarea economiei europene sunt inadecvate și au criticat declarația președintelui conform căreia UE are o poziție comună asupra situației din Libia.
Criza economică
Domnul Herman Van Rompuy a spus că în cadrul summit-ului din martie s-a făcut un important pas înainte în rezolvarea crizei economice, odată cu aprobarea unui pachet semnificativ de măsuri economice pentru asigurarea stabilității zonei euro și consolidarea guvernanței economice. „Aceste măsuri nu vor rezolva criza, sunt temporare.
400 de miliarde de euro au fost deja investite în criză, care încă nu s-a încheiat“, a fost reacția liberalului belgian Guy Verhofstadt.
Liderul socialist Martin Schulz a fost la fel de critic, întrebând de ce măsurile nu au fost luate în cadrul Consiliului European acum un an.
Atât domnul Schulz, cât și domnul Verhofstadt au spus că guvernanța economică este ostateca intereselor naționale.
Copreședintele Verzilor, Daniel Cohn-Bendit, a întrebat ce înseamnă rezultatele pentru cetățenii europeni, adăugând că banii folosiți pentru combaterea crizei nu au fost folosiți cum trebuie. „Am cheltuit mulți bani pentru ce?
Pentru a crea inegalități“, a spus dumnealui.
Președintele Grupului Partidului Popular European (Creştin Democrat), Joseph Daul, a adus în dezbatere un ton pozitiv, spunând că „deciziile de ordin economic vor ajuta statele noastre să evolueze în direcția bună“. „Pactul Euro Plus (de coordonare economică pentru ameliorarea competitivității, n. r.) este extrem de semnificativ și arată că liderii europeni au voința de a trage învățăminte din criza financiară și economică“, a adăugat dumnealui.
Jan Zahradil, președintele grupului Conservatorii şi Reformiştii Europeni, și-a exprimat temerea că armonizarea impozitelor va fi încurajată de criză.
Libia
Domnul Schulz a spus că lipsa de consens între Franța și Germania privind situația din Libia arată că „nu aveți totul sub control“.
Domnul Cohn-Bendit a criticat UE pentru că nu respectă propriile reguli privind comerțul internațional. „Care este valoarea clauzelor privitoare la drepturile omului?
Zero“, a spus dumnealui.
O parte din deputaţii europeni au criticat comportamentul statelor membre. „Situația UE în Libia este macabră, Gaddafi este un dictator care luptă împotriva manifestanților cu arme cumpărate de la noi“, a spus domnul Lothar Bisky de la Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică.
Conform domnului Godfrey Bloom, de la Grupul Europa Libertății și Democrației, „se știa de mult că Gaddafi este un om rău, dar ne-am făcut că nu vedem acest lucru deoarece avea petrol și bani“.
Concluziile Consiliului European
Deputaţii europeni dezbat reacția la criza refugiaților mediteraneeni
Analizăm situaţia din Lampedusa în timp ce Parlamentul să pregăteşte să adopte o poziţie vizavi de fluxurile de imigranţi ca urmare a instabilităţii politice din Africa de Nord.
Insula Lampedusa din Italia, fiind una din cele mai sudice regiuni UE, se confruntă cu mari valuri de imigranți de la sudul Mediteranei, care își părăsesc țara datorită conflictelor actuale.
Marți seara, deputaţii europeni au dezbătut problemele din domeniul imigrației, au cerut mai multă solidaritate între statele membre și au încurajat sprijinirea Italiei, Spaniei și Maltei în abordarea valurilor de imigranți.
Comisarul european Cecilia Malmström a vorbit deputaţilor europeni despre reacția imediată a UE la criza din sudul Mediteranei.
Dumneaei a menționat Programul european de relocare și lansarea parteneriatului de cooperare pe termen lung cu partenerii nord-africani în domeniul imigrației.
Referitor la raportul eurodeputatului Fiorello Provera, doamna Malmström a spus că este crucial ca UE să aibă o abordare „personalizată“ pentru fiecare țară.
„Nicio țară nu poate face față presiunii singură“, a spus raportorul Fiorello Provera (Grupul Europa Libertății și Democrației, Italia).
Conform dumnealui, „coordonarea programului UE cu cel al SUA este vitală pentru evitarea dublării eforturilor în aceleași domenii și a pierderii resurselor financiare“.
Corina Crețu (Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor și Democraţilor din Parlamentul European, România), de la comisia pentru dezvoltare, a cerut sprijin umanitar pentru refugiați, dar și „promisiuni realiste pentru oamenii din Lampedusa, cărora li s-a promis că refugiații vor fi preluați în 48 de ore“.
Dumneaei a mai cerut acceptarea refugiaților în mai multe state membre. „Nu este o soluție să cerem doar Franței și Germaniei să accepte refugiații“, a adăugat doamna Crețu.
„Nu trebuie să luptăm împotriva imigranților, ci împotriva cauzelor imigrației“, a spus Franziska Keller (Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană, Germania).
Dumneaei a amintit greșelile din trecut ale UE: „Comisia a avut un acord cu Gaddafi, prin care oferea sprijin Libiei dacă dictatorul oprea imigranții.
A venit timpul să schimbăm acest lucru“.
Italianul Mario Mauro, de la Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat), a spus că „în momentul căderii comunismului, Europa a fost solidară, sprijinind țările din Est, care acum au devenit state membre; avem nevoie de o politică de vecinătate și de o politică euro-mediteraneană mai eficiente“.
Pentru socialistul spaniol Juan Fernando Lopez Aguilar, imigrația este „o problemă pentru întreaga Europă“.
Dumnealui a sugerat „creșterea fondurilor pentru Frontex și eficienței acestei agenții“ și a arătat importanța unor reguli comune pentru azil și refugiați. „Nicio țară de la frontiera UE nu poate aborda singură aceste probleme.
Trebuie să activăm clauza de solidaritate“, a adăugat dumnealui.
Liberala suedeză Cecilia Wikström a criticat unele state membre pentru apatia cu care au abordat criza imigrației și a insistat pentru „ajutor reciproc în vremuri dificile“.
Acesta este momentul în care politica europeană în domeniul azilului trebuie să „își merite cu adevărat numele“, a adăugat dumneaei.
Jean Lambert (Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană, Regatul Unit) a arătat că „majoritatea refugiaților au rămas în Africa de Nord“.
Dumneaei s-a arătat îngrijorată în primul rând de minorii ce sosesc neînsoțiți și a cerut Comisiei să ia în considerare situația acestora.
Portughezul Rui Tavares (Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică) a amintit de situația refugiaților din Lampedusa, care au fost primiți în cele mai nepotrivite condiții, fără săli de baie și care nu au apă suficientă, dar și de faptul că statele membre au vândut Libiei arme, din acest comerț câștigând numai în 2009 443 de milioane de euro.
Mara Bizzotto (Grupul Europa Libertății și Democrației, Italia) a criticat abordarea UE. „Italia a fost părăsită în ciuda manifestării dorinței de solidaritate.
UE trebuie să se asigure că imigranții sunt primiți în toate statele membre“, a adăugat dumneaei.
Înregistrarea video a dezbaterii Raport referitor la fluxurile migratorii cauzate de instabilitate
Dezbatere privind situația din Siria, Bahrein și Yemen
Harta Siriei ©CIA Harta statului Bahrein ©CIA Harta Yemenului ©CIA Revoluțiile din Tunisia, Egipt și Libia s-au extins și la alte state arabe, mai puțin cunoscute.
Parlamentul European va dezbate miercuri de la 16.00 CET, cu secretarul de stat ungar pentru afaceri externe, Zsolt Németh, reacția posibilă a UE la evenimentele din Siria, Bahrein și Yemen.
Înaintea dezbaterii vă prezentăm pe scurt cele trei țări.
Siria
Republica Arabă Siriană este condusă de Bashar al-Assad din anul 2000.
Acesta a preluat conducerea statului după moartea tatălui său, Hafez al-Assad, care a condus țara timp de trei decenii.
Regimul din Siria este considerat a fi unul din cele mai autoritare și mai izolate.
În 2009, Uniunea Europeană a semnat cu Siria un Acord de Asociere.
Deputaţii europeni cer suspendarea negocierilor până când guvernul se angajează în reforme democratice reale.
Siria este criticată vehement pentru încălcarea drepturilor omului, precum hărțuirea ziariștilor și a apărătorilor drepturilor omului.
În 2010, populația Siriei era de 22,5 milioane.
Petrolul și gazul sunt principalele bunuri exportate de acest stat.
În februarie, câteva demonstrații minore ce au apărut ca urmare a căderii lui Hosni Mubarak în Egipt au fost întâmpinate de poliție și s-au soldat cu arestări.
În martie, protestele au crescut, la fel și reacția regimului.
Pe 31 martie au fost uciși 100 de manifestanți.
În timpul protestelor, guvernul a demisionat, însă al-Assad a rămas președinte.
În ciuda presiunii crescute asupra regimului, mii de protestatari pro-al-Assad sunt mobilizați pe străzile Damascului și în alte orașe.
Bahrein
Regatul Bahreinului este un arhipelag format din 33 insule.
A fost condus de dinastia al-Khalifa din 1971, când și-a câștigat independența față de Regatul Unit.
Este considerat un aliat strategic al Arabiei Saudite și al SUA (o parte fin flota navală a SUA fiind găzduită pe teritoriul Regatului).
Este cunoscut pentru petrol și perle și reprezintă un centru major financiar și bancar ce atrage investiții străine.
Are o populație de 807,000 de locuitori (în 2010).
Populația majoritară Shia este în conflict cu guvernul condus de Sunni și cere un acces mai bun la locuințe, sănătate și locuri de muncă în guvern.
În urma revoltelor din Egipt și Tunisia, în capitala Regatului Bahreinului, Manama, au avut loc câteva proteste.
În urma intervenției poliției au murit mai multe persoane.
Trupe din Arabia Saudită și Emiratele Arabe Unite au intrat în Bahrein pe 14 martie pentru a sprijini guvernul.
Yemen
Cu o populație de 24 de milioane de locuitori, Republica Yemen a cunoscut ani de tensiune între nord și sud.
Forțele de securitate se confruntă cu rebelii Houthi în nord și demonstrații violente în sud.
Yemenul este una din cele mai puțin dezvoltate țări din lume și cunoaște o rată mare a șomajului și a creșterii populației.
Criticat pentru nerespectarea drepturilor omului și criza umanitară cauzată de conflictele armate, Yemenul este un stat în care există încă legi ce discriminează femeile și care are reputația de a fi refugiu pentru militanții islamiști.
În 2011, proteste împotriva regimului și condițiilor economice precare au cerut demisia președintelui Ali Abdallah Saleh, care conduce țara din 1978.
Tensiunile cresc în ciuda promisiunilor de reformă (Saleh a promis că nu își va extinde președinția și că nu o va transmite fiului său).
Mai mulți protestatari au fost uciși.
Urmăriți dezbaterea în direct Situația din Siria, Bahrein, Yemen și nevoia de revizuire a politicii de vecinătate a UE Relațiile UE-Siria (în engleză) Relațiile UE-Bahrein (în engleză) Relațiile UE-Yemen (în engleză)
Membrii PE adoptă estimările pentru bugetul Parlamentului 2012
Parlamentul a adoptat miercuri estimarea bugetară pentru 2012.
Parlamentul a adoptat miercuri estimarea bugetară pentru 2012, în valoare de 1.725 miliarde de euro.
Cifra reprezintă o creștere de 2.3% față de rata inflației din statele membre, de 2.8%.
Așadar, bugetul Parlamentului va scădea în termeni reali.
Estimările urmează să fie trimise Comisiei Europene, care va prezenta propuneri cu privire la bugetul UE peste două săptămâni.
Deputații europeni au redus cu 13.7 milioane de euro propunerile bugetare, inclusiv prin reduceri în finanțarea partidelor politice și a fundațiilor, în campanii de informare, IT, întreținere a clădirilor și în ceea ce privește numărul posturilor planificate.
Membrii PE se așteaptă ca noi economii să apară din angajarea unui număr redus de experți externi și reducerea unor servicii la nivelul celor din 2010, dar și din modernizarea și raționalizarea administrației PE.
Deputații solicită, de asemenea, un consum redus de apă, electricitate, hârtie și călătorii mai economice decât în anii precedenți.
Membrii Parlamentului doresc, de asemenea, o revizuire pe termen lung a bugetului PE, având ca scop identificarea economiilor.
În ceea ce privește securitatea PE, deputații au o rezervă de 3 milioane de euro, bani ce pot fi folosiți în momentul în care administrația prezintă un concept de plan de îmbunătățiri și costuri.
Prevederile cu privire la 18 noi membrii PE, rezultatul direct al intrării în vigoare al Tratatului de la Lisabona, dar și costurile legate de pregătirile de aderare ale Croației la UE au fost amânate până la luarea unor decizii finale.
Celelalte instituții UE au prezentat, de asemenea, estimări Comisiei Europene.
Comisia va prezenta, pe 20 aprilie, proiectul de buget pe 2012 pentru întreaga Uniune.
PE și Consiliul de Miniștri vor examina acest proiect, vor adopta amendamentele și se vor pune de acord în privința bugetului, probabil în luna noiembrie a acestui an.
Rezoluția PE a fost adoptată cu 479 pentru, 176 împotrivă și 23 de abțineri.
Textele adoptate vor fi disponibile aici (selectați 6 aprilie 2011) Urmăriți dezbaterea în direct (selectați 5 aprilie 2011) Profilul raportorului José Manuel FERNANDES (PPE, PT)
Energia nucleară: centralele din UE trebuie supuse unor simulări de criză
Enikő Győri, Corien Wortmann-Kool, Marita Ulvskog, Lena Ek, Rebecca Harms, Giles Chichester, Sabine Wils, Niki Tzavela și Günther Oettinger Miercuri, deputaţii europeni au dezbătut cu reprezentanți ai Comisiei și Consiliului învățămintele trase din evenimentele din Japonia.
Centralele din UE trebuie supuse unor simulări de criză au spus eurodeputații, dar unele grupuri politice au criticat abordarea voluntară și națională propusă de Comisie.
O parte din membri au arborat afișe cu mesaj antinuclear la începutul dezbaterii.
În UE există deja de 25 de ani un cadru legal privind siguranța nucleară, a arătat reprezentanta Consiliului UE, Enikő Győri.
Conform acesteia, legislația va fi adusă la zi în urma simulărilor de criză la care vor fi supuse centralele nucleare din UE.
Vor fi considerate și alte opțiuni, însă „cele 14 state membre care au optat pentru energia nucleară nu pot închide, pur și simplu, centralele nucleare“, a mai spus doamna Győri.
Comisarul european pentru energie, Günther Oettinger, a arătat că instituția sa „redactează în momentul de față o listă de criterii ce va fi trimisă Parlamentului European și făcută publică la sfârșitul lunii mai.
Conform dumnealui, testele vor fi realizate la nivel național, deoarece UE nu poate lua astfel de decizii.
Olandeza Corien Wortmann-Kool, de la Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat), a spus că „Japonia ne arată că trebuie să schimbăm legislația pe care o avem deja“ și că la toate centralele nucleare trebuie făcute simulări de criză, bazate pe criterii europene și cele mai înalte standarde de siguranță.
Statele membre vor trebui să închidă centralele care nu corespund criteriilor, a mai spus dumneaei.
Problema energiei nucleare „este una globală“, a spus socialista suedeză Marita Ulvskog. „Este necesară o decizie la nivel european; trebuie să depășim diferențele de opinii și să luăm decizii împreună.
Este evident că avem nevoie de energia furnizată în momentul de față de centralele nucleare, deci nu putem schimba lucrurile imediat, dar trebuie să găsim alternative.
Trebuie să înceapă era durabilității“, a adăugat dumneaei.
Suedeza liberală Lena Ek crede că testele propuse sunt „prea slabe“.
Acestea ar trebui să fie obligatorii și realizate de experți independenți.
Dumneaei a mai cerut și o revizuire a legislației europene în domeniul energiei nucleare.
Rebecca Harms (Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană, Germania) a spus că simulările de criză sunt „suspicioase“, deoarece vor fi făcute de autoritățile naționale. „Este un club, toți acești oameni se cunosc de decenii și au tolerat dintotdeauna riscuri mari“, a arătat dumneaei.
„Există o diferență enormă între reactoarele vechi de 15 ani din Japonia și cele moderne din Europa și o diferență enormă în ceea ce privește riscul seismic.
Un moratoriu nuclear ar însemna acțiune fără probe.
Trebuie să analizăm situația, nu să acționăm în grabă“, a arătat Giles Chichester (Conservatorii şi Reformiştii Europeni, Regatul Unit).
Sabine Wils (Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică, Germania) a arătat că „mii de germani au protestat cerând folosirea resurselor regenerabile de energie și închiderea centralelor nucleare; acest lucru este posibil și eram conștienți de riscuri și înainte de accidentul de la Fukushima“.
„Intrăm într-o eră nouă a marilor dezastre“, a spus Niki Tzavela (Grecia) de la Grupul Europa Libertății și Democrației.
Dumneaei a arătat și importanța responsabilizării companiilor, care riscă să comită „crime împotriva societății“ din cauza lipsei de transparență.
Deputații europeni în dezacord privind viitorul energiei nucleare în Europa
Parlamentul a respins joi o rezoluție referitoare la siguranța nucleară în Europa cu 264 de voturi pentru, 300 împotrivă și 61 de abțineri.
Deoarece au existat mai multe puncte divergente între grupurile politice, în final majoritatea deputaților europeni au respins textele rezoluțiilor supuse la vot.
Dezbatere aprinsă la Parlament despre energia nucleară după catastrofa din Japonia Chat pe Facebook Japonia: reacția UE
Suspendarea negocierilor cu Siria, reevaluarea relațiilor cu Bahrain și Yemen
Demonstrație anti-guvern în Manama, Bahrein ©Xinhua/Belga Represiunea violentă a protestatarilor din Siria, Bahrain și Yemen trebuie să conducă la reevaluarea relațiilor bilaterale cu aceste țări.
Negocierile cu privire la Acordul de Asociere cu Siria ar trebui suspendate, consideră deputații europeni, care se arată îngrijorați de prezența trupelor internaționale în Bahrain și solicită o investigație pentru a elucida moartea celor 54 de protestatari din Yemen.
Negocierile cu privire la Acordul de Asociere cu Siria trebuie suspendate până ce autoritățile siriene întreprind reformele necesare așteptate.
Demisia guvernului la 29 martie "nu va fi suficientă pentru a combate frustrările din ce în ce mai mari ale poporului sirian", se menționează în rezoluția PE.
Președintele Bashar al-Assad trebuie să pună capăt represiunii opoziției politice și a apărătorilor drepturilor omului, să renunțe la starea de urgență și să inițieze reforme politice, economice și sociale.
Utilizarea forței de către stat împotriva populației trebuie să aibă consecințe directe, se arată în rezoluția depusă de grupurile politice PPE, S&D, ALDE, Verzii/EFA și ECR și adoptată prin vot liber, cu ridicare de mâini.
Bahrain și Yemen
Deputații solicită UE și statelor membre revizuirea relațiilor bilaterale cu Bahrain și Yemen, unde numeroase instrumente de politica externă ar putea fi folosite, precum înghețarea activelor și interzicerea călătoriilor.
Deputații condamnă faptul că autoritățile din Bahrain și din Yemen s-au amestecat în acordarea îngrijirilor medicale și faptul că accesul la serviciile medicale a fost refuzat și restricționat.
Deputații își exprimă "îngrijorarea cu privire la prezența în Bahrain a unor trupe străine aflate sub egida Consiliului de Cooperare pentru Statele Arabe din Golf (CCG)", solicitând acestei organizații să joace un rol constructiv în interesul reformelor pașnice din Bahrain.
Parlamentul dorește efectuarea unor anchete independente cu privire la atacurile împotriva protestatarilor din aceste țări.
Referitor la Yemen, deputații solicită efectuarea de către Curtea Penală Internațională a unei anchete independente privind atacul împotriva protestatarilor din 18 martie din Sana'a, în timpul căruia 54 de persoane au fost ucise și peste 300 au fost rănite.
Fiind profund preocupați de nivelul sărăciei și al șomajului și de instabilitatea politică și economică din ce în ce mai accentuată din Yemen, deputații consideră că livrarea în mod practic a donațiilor rezultate la conferința donatorilor din 2006 să fie accelerată, invitând UE și Consiliul de Cooperare al Golfului să depună eforturi deosebite pentru a acorda sprijin financiar și tehnic imediat ce președintele Saleh este gata să lase loc unui guvern format în mod democratic.
Textele adoptate vor fi disponibile aici (selectați 7 aprilie 2011) Urmăriți dezbaterea în direct (selectați 6 aprilie 2011)
RO
1
PHOTO
20110329PHT16607.jpg
RO
2
EUROPARL-TV
http://www.europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=96313f92-69d3-44d3-a19f-9eb70131998e&cid=00000000-0000-0000-0000-000000000000&lang=ro&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=off
RO
3
LINK
/sides/indexPartSession.do?reference=2011-04&language=RO
RO
4
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/research-by-date?language=ro
RO
5
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-program?language=ro
RO
6
LINK
http://www.europarltv.europa.eu/ro/home.aspx
RO
7
LINK
http://audiovisual.europarl.europa.eu/
RO
8
PHOTO
20110329PHT16597.jpg
RO
9
LINK
/ro/pressroom/content/20110314IPR15469/html/EU-level-political-parties-need-legal-status-says-Constitutional-Committee
RO
11
LINK
/ro/headlines/content/20110131STO12825/html/Dezvoltarea-partidelor-politice-la-nivel-european
RO
12
LINK
/ro/headlines/content/20100927STO83663/html/Reforma-electoral%C4%83
RO
13
LINK
/ro/pressroom/content/20101209BKG08308/html/%C3%8Entreb%C4%83ri-%C8%99i-r%C4%83spunsuri-privind-ini%C8%9Biativa-cet%C4%83%C8%9Beneasc%C4%83
RO
14
PHOTO
20110316PHT15706.jpg
RO
17
LINK
http://www.eeas.europa.eu/euromed/docs/com2011_200_en.pdf
RO
18
LINK
/ro/headlines/content/20110204STO13203/html/Interviu-cu-M%C3%A1rio-David-despre-revolu%C8%9Bia-egiptean%C4%83
RO
19
PHOTO
20110329PHT16611.jpg
RO
21
LINK
/members/expert/alphaOrder/view.do?language=RO&id=28251
RO
22
LINK
http://ec.europa.eu/trade/creating-opportunities/trade-topics/dual-use/
RO
23
LINK
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/Security_related_export_controlsRO.pdf
RO
25
PHOTO
20110329PHT16609.jpg
RO
26
LINK
/ro/pressroom/content/20110328NEW16517/html/Newsletter-sesiune-plenar%C4%83-Strasbourg-4-7-aprilie-2011
RO
27
LINK
/sides/indexPartSession.do?reference=2011-04&language=RO
RO
28
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?language=ro
RO
29
LINK
http://www.europarltv.europa.eu/ro/home.aspx
RO
30
LINK
http://audiovisual.europarl.europa.eu/
RO
31
PHOTO
20110316PHT15700.jpg
RO
35
LINK
/activities/committees/subjectFilesCom/subjectFileCom.do;jsessionid=DDE397D7A6938305BCB28B3319AE07BC?language=RO&body=IMCO&id=20101214CDT09688
RO
36
LINK
/document/activities/cont/201012/20101214ATT09869/20101214ATT09869EN.pdf
RO
37
PHOTO
20110401PHT16836.jpg
RO
38
LINK
http://www.consilium.europa.eu/App/NewsRoom/related.aspx?bid=76&grp=18589&lang=EN&cmsId=339
RO
39
EUROPARL-TV
http://www.europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=a0684351-59d8-4234-9096-9ebb01379472&cid=00000000-0000-0000-0000-000000000000&lang=ro&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=off
RO
40
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?askedDiscussionNumber=12&date=20110404&language=ro
RO
42
DIAPOPHOTO
20110405PHT17052.jpg
RO
43
DIAPOPHOTO
20110405PHT17054.jpg
RO
44
DIAPOPHOTO
20110405PHT17050.jpg
RO
45
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?language=ro
RO
46
LINK
/ro/pressroom/content/20110328NEW16517/5/html/Situa%C8%9Bia-din-Siria-Bahrein-Yemen-%C8%99i-nevoia-de-revizuire-a-politicii-de-vecin%C4%83tate-a-UE
RO
47
LINK
http://eeas.europa.eu/syria/index_en.htm
RO
48
LINK
http://eeas.europa.eu/gulf_cooperation/index_en.htm
RO
49
LINK
http://eeas.europa.eu/yemen/index_en.htm
RO
50
PHOTO
20110401PHT16842.jpg
RO
51
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=RO
RO
52
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/research-by-date?language=ro
RO
53
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?language=RO&id=96899
RO
54
PHOTO
20110401PHT16834.jpg
RO
55
LINK
/ro/headlines/content/20110316STO15692/html/Dezbatere-la-Parlament-despre-energia-nuclear%C4%83-dup%C4%83-catastrofa-din-Japonia
RO
56
LINK
http://www.facebook.com/europeanparliament?sk=app_188929731130869
RO
57
LINK
http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/oettinger/headlines/news/2011/03/20110312_japan_en.htm#top
RO
58
PHOTO
20110405PHT17048.jpg
RO
59
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=RO
RO
60
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/research-by-date?language=ro
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0062 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT MOTION B7-2011-0199 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT MOTION B7-2011-0198 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0028 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100910STO81931 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0083 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0071 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0072 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0075 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
