16.11.2010 B7-0617/2010 PROPUNERE DE REZOLUŢIE depusă pe baza declaraţiei Comisiei
în conformitate cu articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul de procedură
referitoare la Acordul comercial împotriva contrafacerii (ACTA)
Carl Schlyter
,
Eva Lichtenberger
,
Sandrine Bélier
, Malika Benarab‑Attou,
Judith Sargentini
,
Franziska Keller
, Jan Philip Albrecht,
Michail Tremopoulos
,
Christian Engström
,
Margrete Auken
în numele Grupului Verts/ALE
PE450.447v01-00 B7‑0617/2010 Rezoluţia Parlamentului European referitoare la Acordul comercial împotriva contrafacerii (ACTA)
Parlamentul European,
– având în vedere textul consolidat al Acordului comercial împotriva contrafacerii din 15 noiembrie 2010,
– având în vedere Strategia pentru punerea în aplicare efectivă a Cartei drepturilor fundamentale de către Uniunea Europeană,
– având în vedere Rezoluţia sa din 10 martie 2010 referitoare la transparenţa şi situaţia actuală a negocierilor privind ACTA,
– având în vedere declaraţia sa scrisă 0012/2010 referitoare la lipsa transparenţei procesului de negociere a Acordului comercial împotriva contrafacerii (ACTA),
– având în vedere dezbaterea în şedinţă plenară din 20 octombrie 2010 privind Acordul comercial împotriva contrafacerii,
– având în vedere Decizia Ombudsmanului European privind plângerea 90/2009/(JD)OV referitoare la accesul la documentele ACTA,
– având în vedere declaraţiile privind ACTA ale ministrului justiţiei din Suedia din 21 octombrie 2010,
– având în vedere avizele Autorităţii Europene pentru Protecţia Datelor (AEPD) privind negocierea actuală de către Uniunea Europeană a unui acord comercial împotriva contrafacerii şi scrisoarea adresată Comisiei Europene de Grupul de lucru pentru protecţia datelor,
– având în vedere Directiva privind comerţul electronic 2000/31/CE, Directiva privind societatea informaţională 2001/29/CE şi Comunicarea Comisiei privind O nouă agendă digitală pentru Europa,
– având în vedere raportul Comisiei pentru cultură, ştiinţă şi educaţie din cadrul Consiliului Europei intitulat „Reconsiderarea drepturilor de autor în epoca internetului” (Doc.
12101, 7 ianuarie 2010),
– având în vedere Decizia sa din 20 octombrie 2010 referitoare la revizuirea Acordului-cadru privind relaţiile dintre Parlamentul European şi Comisia Europeană,
– având în vedere Acordul interinstituţional privind o mai bună legiferare între Parlamentul European, Consiliu şi Comisie (2003/C 321/01),
– având în vedere Concluziile Consiliului privind coerenţa politicilor în favoarea dezvoltării (CPD),
– având în vedere Regulamentul (CE) nr.
1383/2003 al Consiliului,
– având în vedere Acordul Organizaţiei Mondiale a Comerţului (OMC) privind aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS),
– având în vedere Declaraţia de la Doha privind Acordul TRIPS şi sănătatea publică, adoptată de OMC la 14 noiembrie 2001,
– având în vedere disputa OMC DS409, Uniunea Europeană şi un stat membru – Confiscarea medicamentelor generice aflate în tranzit,
– având în vedere disputa OMC DS362, China - Măsuri care afectează protecţia şi punerea în aplicare a drepturilor de proprietate intelectuală,
– având în vedere intervenţiile membrilor OMC în ceea ce priveşte ACTA în cadrul Consiliului OMC TRIPS din 26-27 octombrie 2010,
– având în vedere nota informativă a OMC privind Consiliul TRIPS din 8-9 iunie 2010,
– având în vedere Convenţia de la Viena privind dreptul tratatelor, care a avut loc la Viena la 23 mai 1969,
– având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul de procedură,
A. întrucât negociatorii ACTA au subliniat că punerea în aplicare eficientă a drepturilor de proprietate intelectuală este crucială pentru susţinerea creşterii economice în toate industriile şi la nivel global; întrucât negociatorii ACTA au publicat textul finalizat în mare parte la 6 octombrie şi apoi Comisia a informat Parlamentul şi comisiile responsabile din cadrul acestuia; întrucât un acord privind pachetul final, care soluţionează rezervele post-Tokyo din textul ACTA de la finalul Rundei Tokyo, a fost acceptat de părţile rămase, iar apoi textul a fost publicat la 15 noiembrie 2010;
B. întrucât Comisia a afirmat în mod repetat importanţa aplicării protecţiei indicaţiilor geografice; întrucât părţile au căzut de acord asupra faptului că ACTA va conţine dispoziţii privind aplicarea indicaţiilor geografice atât în secţiunile generale, cât şi în secţiunile privind dreptul civil, vămile şi mediul digital;
C. întrucât Comisia a făcut trimitere la decizia Ombudsmanului pentru a justifica faptul că ACTA este negociat ca un acord comercial şi nu ca un tratat de punere în aplicare; întrucât Ombudsmanul a precizat că „încheierea ACTA ar putea necesita ca UE să propună şi să pună în aplicare acte legislative.
În acest caz, ACTA ar constitui singurul sau cel mai important element care stă la baza legislaţiei respective, iar cetăţenii ar manifesta un interes clar de a fi informaţi cu privire la ACTA”; întrucât există guverne care consideră că ACTA va necesita modificări ale legislaţiei naţionale care vor spori competenţele poliţiei de a acţiona din proprie iniţiativă pentru a aplica drepturile de proprietate intelectuală;
D. întrucât dispoziţiile instituţionale din ACTA conferă comisiei ACTA competenţe legate de, printre altele, punerea în aplicare şi funcţionarea acordului, modificarea acordului, participarea non-guvernamentală şi decizii privind normele şi procedurile comisiei; întrucât articolul 21 din TUE îndeamnă Uniunea să vizeze promovarea democraţiei;
E. întrucât Convenţia de la Viena privind dreptul tratatelor stabileşte importanţa lucrărilor pregătitoare în vederea interpretării tratatelor; întrucât declaraţiile Comisiei privind elemente ale ACTA, în special privind măsurile referitoare la „riposta în trei etape”, vin în contradicţie cu cele câteva texte pregătitoare aflate la dispoziţia publicului;
F. întrucât Comisia a declarat în Comunicarea sa din 19 octombrie 2010 că „acţiunea Uniunii trebuie să fie ireproşabilă în materie de drepturi fundamentale” şi că „Uniunea trebuie să fie exemplară în această privinţă”; întrucât Comisia a declarat în şedinţa plenară din 20 octombrie 2010 că ACTA „nu a fost încă semnat” şi că „în calitate de negociator, Comisia are privilegiul de a stabili punctul în care negocierile sunt finalizate din punct de vedere tehnic şi în care acordul poate fi semnat”;
G. întrucât scopul Directivei 2001/29/CE este să ofere un cadru juridic armonizat pentru drepturile de autor şi alte drepturi conexe; întrucât articolul 5 din directivă prezintă o enumerare exhaustivă a posibilelor excepţii şi limitări şi limitează capacitatea statelor membre de a aduce noi excepţii şi limitări, fapt considerat de Consiliul Europei drept „un eşec”; întrucât ACTA nu abordează posibilitatea extinderii excepţiilor şi limitărilor existente şi poate restrânge capacitatea instanţelor naţionale de a interpreta în mod flexibil excepţiile existente; întrucât progresele tehnologice au contribuit la multiplicarea şi diversificarea vectorilor de creaţie, la producţia şi exploatarea operelor de creaţie şi întrucât un echilibru just între interesele deţinătorilor şi utilizatorilor drepturilor necesită noi abordări şi un acces mai flexibil la aceste opere prin intermediul tehnologiilor digitale; întrucât Comisia pregăteşte o propunere legislativă privind operele orfane pentru a facilita transpunerea în format digital şi diseminarea operelor culturale în Europa;
H. întrucât părţile ACTA au căzut de acord că acoperirea brevetelor în secţiunea referitoare la asigurarea respectării DPI prin măsuri de natură civilă va fi opţională; întrucât negociatorii ACTA au declarat că „ACTA nu va împiedica tranzitul transfrontalier al medicamentelor generice legale”; întrucât în rezoluţia sa şi în declaraţia sa scrisă, Parlamentul a declarat că orice măsuri care vizează consolidarea competenţelor referitoare la inspecţia transfrontalieră şi confiscarea bunurilor nu ar trebui să afecteze accesul global la medicamente legale şi sigure la preţuri acceptabile; întrucât Regulamentul (CE) nr.
1383/2003, ale cărui dispoziţii fac obiectul discuţiei într-o dispută din cadrul OMC, prevede măsuri de executare la graniţă în cazul bunurilor aflate în tranzit; întrucât întreprinderile, producătorii de medicamente generice şi susţinătorii sănătăţii mondiale au emis avertizări cu privire la includerea brevetelor în ACTA şi au avertizat cu privire la eventualele efecte în detrimentul inovării tehnologice, al accesului la medicamente şi al concurenţei în general;
I. întrucât, în declaraţia sa scrisă, Parlamentul consideră că furnizorii de servicii de internet nu ar trebui să fie consideraţi responsabili pentru datele transmise sau stocate prin intermediul serviciilor lor în măsura în care acest lucru ar impune o monitorizare prealabilă sau o filtrare a acestor date; întrucât în avizul său privind ACTA, AEPD avertizează cu privire la faptul că furnizorii de servicii de internet (FSI) ar putea introduce „clauze în contractele cu clienţii care să permită monitorizarea datelor acestora şi suspendarea abonamentelor lor”;
J. întrucât în Rezoluţia sa din 10 martie Parlamentul şi-a exprimat profunda preocupare cu privire la faptul că nu s-a stabilit niciun temei juridic înainte de începerea negocierilor privind ACTA; întrucât secţiunea ACTA referitoare la asigurarea respectării DPI prin măsuri de natură penală conţine dispoziţii privind procedurile penale, răspunderea penală, infracţiuni şi asigurarea respectării DPI prin măsuri şi sancţiuni de natură penală; întrucât Preşedinţia Consiliului a negociat dispoziţiile privind măsurile de natură penală din ACTA; întrucât definiţia „dimensiunii comerciale” în cadrul secţiunii privind sancţiunile penale din ACTA este mai generală decât interpretarea OMC în cazul disputei privind China;
K. întrucât părţile la ACTA s-au angajat să-şi respecte obligaţiile care le revin în temeiul articolului 7 al Acordului TRIPS de a contribui la promovarea inovării tehnologice; întrucât politicile fundamentale ale UE legate de interoperabilitate au la bază dispoziţii din acquis-ul comunitar care susţin ingineria inversă;
L. întrucât în ultimele versiuni ale ACTA, atât în preambul, cât şi în dispoziţiile de fond din cadrul textului, au fost introduse importante garanţii;
întrucât dispoziţiile ACTA pot încă constrânge recursul la excepţiile statutare în temeiul legislaţiei naţionale, implică modificarea legislaţiei pentru respectarea standardelor privind despăgubirile şi alte sancţiuni sau împiedică crearea de norme privind responsabilitatea pentru a limita reparaţiile în cazul încălcării drepturilor de autor;
întrucât conform articolului 1 alineatul (2) al tratatului „părţile semnatare sunt libere să stabilească modalitatea corespunzătoare de aplicare a dispoziţiilor prezentului acord în cadrul sistemelor lor legislative şi în conformitate cu practicile lor.”; întrucât nu există dispoziţii care să permită unei părţi să ignore obligaţiile specifice în temeiul ACTA;
M. întrucât obiectivul părţilor la negocieri este acela de a extinde ACTA la partenerii comerciali din ţările în curs de dezvoltare şi ţările emergente; întrucât parteneri comerciali importanţi au declarat la Consiliul TRIPS din cadrul OMC că ACTA poate intra în conflict cu Acordul TRIPS şi cu alte acorduri ale OMC, poate prezenta riscuri pentru normele şi procedurile OMC prin funcţionarea în afara cadrului juridic al OMC, poate submina echilibrul drepturilor, obligaţiilor şi punctelor flexibile negociate cu grijă în diferite acorduri ale OMC, poate denatura schimburile comerciale sau poate crea bariere în calea acestora şi poate submina punctele flexibile prevăzute în TRIPS şi Declaraţia de la Doha privind Acordul TRIPS şi sănătatea publică, precum sănătatea publică şi comerţul cu medicamente generice,
1. salută eforturile Comisie de a îmbunătăţi transparenţa negocierilor privind ACTA, precum şi angajamentul său de a proteja inovarea şi competitivitatea în cadrul UE; recunoaşte că un echilibru just între interesele deţinătorilor de drepturi şi cele ale societăţii în general este esenţial pentru a garanta rolul de lider al UE în economia bazată pe cunoaştere; salută cooperarea constructivă dintre Comisie şi Parlament în spiritul acordului-cadru revizuit;
2. sprijină obiectivul Comisiei de a asigura punerea în aplicare pe deplin a acquis-ului comunitar privind indicaţiile geografice, dar îşi exprimă regretul cu privire la faptul că nu sunt incluse îmbunătăţiri importante legate de punerea în aplicare a indicaţiilor geografice; îndeamnă Comisia să acţioneze în vederea asigurării prosperităţii produselor europene în cadrul economiei mondiale prin intermediul punerii în aplicare efective a indicaţiilor geografice în ACTA şi tratamentul acestora în acelaşi mod cu alte drepturi de proprietate intelectuală;
3. ia act de decizia Ombudsmanului şi consideră că cetăţenii manifestă un interes clar pentru a fi informaţi şi faţă de monitorizarea măsurii în care este servit interesul public, în special dacă ACTA necesită legislaţie; consideră criticile publice referitoare la climatul secret în care au loc negocierile ACTA drept un semnal clar privind lipsa de sustenabilitate politică a procesului de negociere adoptat; reaminteşte Comisiei de obligaţiile în temeiul articolului 15 al TFUE „de a promova buna guvernanţă şi de a asigura participarea societăţii civile” şi de a acţiona „respectând în cel mai înalt grad principiul transparenţei.”; îndeamnă Comisia să ofere ocazia cetăţenilor UE de a-şi împărtăşi opiniile cu privire la textul acordului înainte de semnarea acestuia şi să ţină seama de acestea;
4. consideră că Comisia ACTA ar trebui să acţioneze în mod deschis, cuprinzător şi transparent; îndeamnă Comisia ca, înainte de semnarea acordului, să furnizeze recomandări cu privire la guvernanţa democratică a Comisiei ACTA, în special în ceea ce priveşte participarea părţilor interesate, şi să prezinte procedurile specifice de urmat pentru modificarea acordului, inclusiv procesele care vizează asigurarea transparenţei, fac posibilă participarea publicului în conformitate cu obligaţiile UE în temeiul articolului 15 din TFUE şi specifică rolul Parlamentului;
5. invită Comisia să pună la dispoziţia publicului toate lucrările pregătitoare relevante pentru a face posibilă o decizie politică informată a Parlamentului asupra conţinutului textelor acordului;
6. insistă ca Comisia să nu semneze ACTA înainte de finalizarea acestuia şi înainte de publicarea unei evaluări de impact a ACTA asupra drepturilor fundamentale, în concordanţă cu comunicarea sa din 19 octombrie 2010;
7. solicită Comisiei să furnizeze probe scrise comisiilor responsabile, în timp util, înainte de semnarea acordului, care să demonstreze că ACTA nu va impune armonizarea excepţiilor şi limitărilor legate de drepturile de autor şi drepturile conexe în UE; nu va restrânge posibilitatea măririi numărului de excepţii şi limitări dincolo de cele enumerate în Directiva 2001/29/CE; nu va exclude posibilităţi viitoare în materie de politică şi acţiuni judiciare de sporire a accesului la operele de creaţie, ca urmare a progreselor tehnologice, prin intermediul excepţiilor; nu va limita posibilităţile oferite de legislaţie avute în vedere de Comisie în materie de opere orfane şi nu va împiedica statele membre să introducă acte legislative pentru a spori accesul la operele orfane cu drepturi de autor, care limitează căile de atac în cazul încălcării drepturilor acestor opere;
8. ia act de faptul că brevetele rămân, fără îndoială, în domeniul de aplicare al mai multor secţiuni ale ACTA; ia act de faptul că aplicarea în cazul brevetelor a măsurilor de natură civilă din ACTA ar putea împiedica accesul la medicamente legale, la preţuri acceptabile, care ar putea salva vieţi, putând fi utilizat ca un mijloc de amânare a introducerii pe piaţă a medicamentelor generice şi denaturând concurenţa; afirmă că creşterea semnificativă a despăgubirilor şi a sancţiunilor grave pentru eventuala încălcare a DPI va spori gradul de incertitudine juridică şi va crea obstacole în calea producătorilor şi părţilor terţe implicate în producerea, vânzarea sau distribuţia medicamentelor generice, cum ar fi producătorii de ingrediente farmaceutice active, organizaţiile umanitare, finanţatorii programelor de sănătate publică, şi în calea autorităţilor de reglementare a medicamentelor, în special dacă aceste dispoziţii se aplică bunurilor aflate în tranzit;
9. ia act de faptul că provocările privind brevetele sunt deseori dispute comerciale şi este îngrijorat de faptul că aplicarea în cazul brevetelor a dispoziţiilor din ACTA referitoare la măsuri de natură civilă poate creşte riscul investiţiilor, nesiguranţa pieţei şi poate pune în pericol inovarea tehnologică, în special în sectoarele în care încălcarea este dificil de stabilit, poate încetini difuzarea tehnologiilor ecologice esenţiale în cazul eforturilor globale pentru combaterea schimbărilor climatice, pot ameninţa schimburile eficace de cunoştinţe, dezvoltarea economiei şi vitalitatea domeniului public şi poate înclina balanţa în defavoarea interesului public cu privire la adoptarea de brevete asupra unor fiinţe, produse locale şi medicamente tradiţionale; solicită Comisiei să abordeze, înainte de semnarea acordului, preocupările ample enumerate în prezenta propunere legate de opţiunea de a aplica dispoziţiile referitoare la măsuri de natură civilă în cazul brevetelor şi apoi să prezinte Parlamentului un raport;
10.îndeamnă Comisia să prezinte Parlamentului, înainte de semnarea acordului, o analiză juridică a intenţiei, legalitatea şi posibilitatea de a pune în aplicare politicile planificate ale ACTA în materie de cooperare între furnizorii de servicii şi deţinătorii de drepturi, în special ceea ce priveşte faptul că eforturile comune din cadrul comunităţii de afaceri nu vor limita drepturile fundamentale ale cetăţenilor, inclusiv dreptul la viaţa privată, dreptul la libertatea de exprimare şi dreptul la un proces echitabil;
reaminteşte Comisiei că, în temeiul Acordului interinstituţional din 2003, este obligată să nu sprijine mecanisme de autoreglementare şi de coreglementare în situaţiile în care sunt în joc drepturile fundamentale, precum dreptul la libertatea de exprimare; solicită Comisiei să evalueze dacă, în totalitatea sa, ACTA poate schimba echilibrul actual din dreptul UE dintre obligaţia legală a furnizorilor de servicii de internet de a proteja datele personale ale utilizatorilor finali şi obligaţia de a pune la dispoziţie astfel de date deţinătorilor drepturilor de proprietate intelectuală sau autorităţilor administrative şi judiciare;
11. reiterează profunda sa preocupare, exprimată la 10 martie, cu privire la faptul că nu s-a stabilit niciun temei juridic; solicită Comisiei să clarifice împărţirea competenţelor între Consiliu şi Comisie în ceea ce priveşte secţiunea ACTA referitoare la asigurarea respectării DPI prin măsuri de natură penală, inclusiv în ceea ce priveşte parafarea acordului; insistă ca, înainte de parafarea acordului, să îi fie prezentate Parlamentului dovezi care să ateste că temeiul juridic pentru negocierea ACTA respectă în totalitate Tratatul de la Lisabona; îndeamnă Consiliul şi Comisia să analizeze din punct de vedere juridic, înainte de semnarea acordului, dacă definiţia „scării comerciale” din ACTA este compatibilă cu cea din decizia OMC în cazul disputei privind China, dacă este în conformitate cu principiul proporţionalităţii şi principiul subsidiarităţii al UE, precum şi faptul că aceasta nu va limita recursul statelor membre la excepţiile naţionale în privinţa aplicării măsurilor de natură penală;
12. invită Comisia să confirme în mod explicit, în timp util, înainte de semnarea acordului, că dispoziţiile ACTA nu afectează dispoziţiile din cadrul acquis-ului comunitar, precum cele incluse în Directiva privind protecţia juridică a programelor pentru calculator 91/250/CEE şi Directiva privind societatea informaţională 2001/29/CE şi punerea în aplicare de către statele membre a acestora, care permite, în anumite cazuri ingineria inversă a programelor informatice şi sustragerea de la măsurile de protecţie tehnologică pentru a permite interoperabilitatea, promovând astfel concurenţa şi inovaţia;
13. salută îmbunătăţirile aduse proiectului de text iniţial al ACTA prin care se prevăd mai multe garanţii privind viaţa privată, sănătatea publică şi unele dintre măsurile de protecţie din cadrul Acordului TRIPS; îndeamnă Comisia să evalueze dacă dispoziţiile privind garanţiile din ACTA pot fi puse în aplicare şi în cazul dispoziţiilor de executare; solicită Comisiei să furnizeze probe cu privire la faptul că ACTA nu va împiedica statele membre sau Uniunea să recurgă la măsurile flexibile din cadrul Acordului TRIPS pentru a garanta o gamă largă de posibilităţi în materie de politică în viitor; solicită Comisiei să furnizeze o evaluare juridică privind măsura în care ACTA va fi un acord obligatoriu şi articolul 1.2 al acestuia prevede flexibilitate, în general, pentru orice element care ar putea veni în contradicţie cu ACTA la nivelul legislaţiei naţionale; invită Comisia să prezinte mecanismele care le permit părţilor să beneficieze de flexibilitate la adoptarea scutirilor legale de la obligaţiile acordului, disponibile în cadrul textului acordului sau al procedurilor Comisiei ACTA;
14. consideră că Comisia ar trebui să promoveze un grad corespunzător de flexibilitate al procedurilor şi termenilor aderării la ACTA şi să ţină seama de nivelurile de dezvoltare, nevoile şi obiectivele ţărilor în curs de aderare, în conformitate cu Concluziile Consiliului privind coerenţa politicilor în favoarea dezvoltării; solicită Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la impactul potenţial al ACTA asupra politicii externe şi de dezvoltare, menţionând, în special, rolul acestuia în cadrul OMC şi al Organizaţiei Mondiale a Proprietăţii Intelectuale, precum şi dispoziţiile TRIPS+ din cadrul ACTA;
15. reiterează invitaţia adresată la 10 martie Comisiei de a face o evaluare a impactului aplicării ACTA asupra drepturilor fundamentale şi protecţiei datelor, asupra eforturilor întreprinse în prezent de UE pentru a armoniza măsurile menite să asigure respectarea DPI şi asupra comerţului electronic, înainte de semnarea acordului; în plus, solicită o evaluare a costurilor potenţiale ale alocării resurselor de punere în aplicare a actelor de încălcare civilă prin intermediul cadrului internaţional al ACTA, în lumina obiectivului iniţial al acordului de combatere a proliferării contrafacerii şi pirateriei;
16. reaminteşte Comisiei şi Consiliului că aprobarea ACTA de către Parlament va depinde de cooperarea deplină şi echitabilă cu Parlamentul şi de punerea în aplicare pe deplin a prezentei rezoluţii, în special în ceea ce priveşte semnarea acordului şi ţinând seama în mod corespunzător de avizele Parlamentului;
17. încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Comisiei, Consiliului şi guvernelor şi parlamentelor statelor care participă la negocierile privind ACTA.
