În plen la Bruxelles: 28-29 martie
Instituţii
2007-03-30 - 11:23
Angela Merkel şi Javier Solana au fost la PE în martie
La trei zile după semnarea Declaraţiei de la Berlin, preşedinta Consiliului, Angela Merkel şi preşedintele Comisiei, José Manuel Barroso au vizitat Parlamentul european pentru a discuta cu deputaţii europeni despre aceasta.
Pe ordinea de zi a sesiunii parlamentare au mai fost: reforma bugetului european, siguranţa maritimă, fotbalul în Europa, statutul provinciei Kosovo şi produsele biologice.
Comisarul Olli Rehn s-a alăturat deputaţilor în dezbaterea despre statutul provinciei Kosovo.
Tot în plen la Parlamentul european, Javier Solana, Înaltul Reprezentant al UE pentru Politica Externe şi Securitate, a vorbit deputaţilor europeni despre politica externă a UE.
Pentru o perspectivă completă asupra celor două zile de sesiune, faceţi click pe link-urile de mai jos.
20070323FCS04521
Miercuri în plen: Zimbabwe, Declaraţia de la Berlin, Kosovo
Cancelarul german Angela Merkel vorbeşte deputaţilor europeni Preşedintele PE, Hans-Gert Pöttering, i-a primit călduros pe ceilalţi doi semnatari ai Declaraţiei de la Berlin, preşedinta Consiliului, Angela Merkel şi preşedintele Comisiei, José Manuel Barroso miercuri, la Bruxelles.
Declaraţia a fost salutată de grupurile politice majore, deşi câţiva deputaţi au criticat modul în care aceasta a fost negociată.
Comisarul Olli Rehn s-a alăturat deputaţilor, într-o dezbatere despre statutul provinciei Kosovo.
PE a mai condamnat violenţa guvernului din Zimbabwe.
„Condamnăm toate formele de violenţă şi represiune arătate de guvernul preşedintelui Mugabe.
Consiliul şi Comisia trebuie să coopereze cu toate forţele internaţionale, regionale şi naţionale pentru a găsi o soluţie de tranziţie a trecerii actualului regim la o democraţie reală“ a spus preşedintele Parlamentului european, Hans-Gert Pöttering, în deschiderea sesiunii de la Bruxelles, referindu-se la situaţia din Zimbabwe, unde, în ultimele săptămâni, au avut loc atacuri violente ale forţelor controlate de guvern.
Declaraţia de la Berlin „Trebuie să facem tot posibilul pentru a lucra împreună spre îndeplinirea obiectivelor noastre.
Avem nevoie de ajutorul Parlamentului european“ a spus doamna Merkel, menţionând reuniunile la nivel înalt dintre UE cu Rusia şi SUA ca evenimente viitoare importante.
Dumneaei a mai spus că energia şi schimbarea climatică sunt zone cheie: „este important să consolidăm rolul UE în acest domeniu“.
Participarea Parlamentului european la semnarea Declaraţiei a fost salutată de domnul Barroso ca semn de „maturitate democratică“.
Dumnealui a accentuat nevoia rapidă şi ambiţioasă pentru un regulament instituţional: „numai împreună, într-un mod mai eficient, va putea UE să abordeze provocările lumii globalizate.
Este evident că nici cele mai mari state membre nu pot aborda singure schimbarea climatică, securitatea energetică şi imigrarea în masă“.
Liderul Grupului Partidului Popular European (Creştin-Democrat) şi al Democraţilor Europeni, Joseph Daul, s-a adresat doamnei Merkel spunând: „Aţi arătat că Europa nu înseamnă doar discursuri şi legi, ci şi emoţie, bucurie şi sociabilitate.
Declaraţia de la Berlin este un text puternic şi lizibil, care aduce UE din nou pe calea ce bună şi care aduce o perspectivă nouă cu propunerea de a găsi o soluţie la problemele instituţionale înainte de alegerile europene din 2009“. „Trebuie să răspundem la întrebarea: unde ducem acest continent“ a spus liderul Grupului Socialist, Martin Schultz. „Integrarea europeană nu s-a terminat, trebuie să continue.
Fără o reformă în UE nu poate fi vorba de o altă extindere“.
Parlamentul a salutat călduros şi şi-a însuşit conţinutul Declaraţiei ca afirmare a principiilor de bază ale Uniunii.
Câţiva lideri de grup - printre care preşedintele Grupului Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa, Graham Watson şi copreşedinta Grupului Verzilor/Alianţa Liberă Europeană, Monica Frassoni, au exprimat rezerve în legătură cu procesul prin care a fost formulată Declaraţia, susţinând că ar fi trebuit să aibă loc mai multe dezbateri publice şi parlamentare; alţi deputaţi (din Grupul Uniunea pentru Europa Naţiunilor) au simţit că Declaraţia ar fi trebuit să spună mai mult despre problemele Europei.
Viitorul provinciei Kosovo Trimisul ONU în Kosovo, Martti Ahtisaari, a predat recomandările sale asupra statutului provinciei Kosovo secretarului general ONU.
Consiliul de securitate ONU ar trebui să voteze asupra acestui raport înainte de sfârşitul lui mai, punând astfel capăt perioadei de tranziţie care durează de la intervenţia militară din 1999.
Ca reacţie la recomandările domnului Ahtisaari, deputatul Verde olandez Joost Lagendijk a prezentat un raport ce sprijină recomandarea de „independenţă supravegheată“ a provinciei.
Comisarul Olli Rehn a fost prezent la dezbaterea în care majoritatea deputaţilor europeni au fost de acord că statutul actual al provinciei nu este o opţiune şi au vorbit în favoarea unei dezvoltări paşnice şi prospere a regiunii.
Deputata conservatoare germană Doris Pack a spus că „planul Ahtisaari este singura bază disponibilă pentru co-existenţa paşnică a etnicilor sârbi cu albanezii“.
Pentru crearea unei societăţi multietnice funcţionale, Europa va trebui să îşi asume un rol central în viitorul provinciei Kosovo.
Acest rol va include o prezenţă militară şi civilă extinsă a UE pe teritoriul Kosovo, estimată la 1500-2000 de persoane.
Parlamentul european a votat asupra acestui raport joi.
Comisarul Rehn şi-a exprimat convingerea ca adoptarea raportului va consolida unitatea europeană.
Produsele biologice Deputaţii europeni au discutat un raport al deputatei europene Marie-Hélène Aubert despre producţia biologică în agricultură şi etichetarea produselor biologice.
Parlamentul european este doar consultat asupra propunerii pentru un regulament al Consiliului în acest domeniu.
Miercuri, în plen, deputaţii europeni au discutat şi despre: viitorul resurselor proprii ale UE, bugetul pe 2008, viitorul fotbalului profesionist în Europa, transportul maritim şi integrarea noilor state membre în politica agricolă comună.
Preşedintele Parlamentului condamnă situaţia din Zimbabwe Declaraţia de la Berlin Raport privind viitorul resurselor proprii ale Uniunii Europene Raport privind viitorul provinciei Kosovo şi rolul UE Raport privind propunerea de regulament a Consiliului cu privire la producţia biologică şi etichetarea produselor biologice
Joi în plen: politica externă UE, resursele proprii
Javier Solana a vorbit deputaţilor europeni despre politica externă A doua zi a perioadei de sesiune de la Bruxelles s-a deschis cu o perspectivă asupra UE, făcută de Înaltul Reprezentant pentru politica externă, Javier Solana.
Acesta a identificat ca probleme majore disputa arabo-israeliană, distanţarea de Iran, statutul provinciei Kosovo şi Darfur.
Domnul Solana a condamnat capturarea a 15 militari britanici în Iran şi a cerut iniţierea unei dezbateri despre sistemele de apărare anti-rachetă în Europa.
Înaltul Reprezentant le-a spus deputaţilor europeni că există o „dorinţă majoră“ în lume pentru o politică externă puternică a UE şi le-a amintit acestora ca UE are deja 10 misiuni militare internaţionale şi că plănuieşte mai multe în Afganistan şi Kosovo.
Deputatul european Joseph Daul, de la Partidul Popular European, a reacţionat spunând că politica externă UE trebuie să încurajeze libertatea în întreaga lume.
Orientul Mijlociu : Domnul Solana a salutat şi a sprijinit iniţiativa recentei Ligi Arabe de a relua un plan din 2002, care ar oferi Israelului tratate de pace şi recunoaştere din partea statelor arabe dacă acesta s-ar retrage în graniţele pe care le avea în 1967; dumnealui a cerut sprijin pentru guvernul naţional de reconciliere palestinian.
Liderul socialist Martin Schulz a subliniat că Uniunea Europeană este construită pe dialog şi că este important un dialog cu guvernul palestinian.
Iran : „Iranul trebuie să-şi respecte obligaţiile (ONU)“ a spus domnul Solana, adăugând că Europa trebuie să sprijine neproliferarea nucleară şi dezarmarea.
Liderii tuturor grupurilor politice au sprijinit o soluţie politică a crizei, deşi unii dintre ei, în special Graham Watson de la Alianţa Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa şi Daniel Cohn-Bendit de la Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană au pledat puternic în favoarea dezarmării nucleare generale.
Domnul Solana i-a înştiinţat pe deputaţi că a discutat la sfârşitul săptămânii cu ministrul iranian de externe despre britanicii capturaţi în Iran.
Grupurile politice au condamnat deţinerea acestora şi au cerut Teheranului să îi elibereze.
Kosovo : Domnul Solana a repetat concluziile trimisului ONU în Kosovo, Martti Ahtisaari, cum că „o soluţie negociată favorabilă provinciei Kosovo şi Serbiei este extrem de dificil de găsit“.
Dumnealui a spus că Darfur rămâne „preocuparea numărul unu“ în Africa.
Domnul Daul a numit situaţia din Darfur „genocid“ şi situaţia din Zimbabwe „o sfidare“.
Apărarea anti-rachetă : Republica Cehă şi Polonia au fost de acord să primească pe teritoriul lor staţii de apărare anti-rachetă americane.
Domnul Solana a spus că UE nu este o alianţă militară şi că tratatele nu impun nimic statelor membre în acest domeniu.
Cu toate acestea, statele membre sunt obligate să sprijine obiectivele generale ale Uniunii şi „ar fi o greşeală să nu discutăm despre această problemă“.
Domnul Schulz a avertizat că în Europa are loc o „cursă între arme noi“ de sisteme de apărare anti-rachetă şi că aceasta nu rezolvă probleme ca sărăcia şi bolile, ci creează probleme noi.
Konrad Szymanski, de la Grupul Uniunea pentru Europa Naţiunilor a avertizat împotriva abordării „viziunii ruse“ care ar „putea scinda UE“.
Resursele proprii Deputaţii au adoptat, joi, un raport în care propun reformarea sistemului de resurse proprii ale Uniunii, în vederea asigurării unei egalităţi între statele membre.
Raportul a fost redactat din proprie iniţiativă de către deputatul european francez Alain Lamassoure (PPE-DE).
Deputaţii europeni consideră că sistemul actual este prea complex, ne-transparent şi de neînţeles pentru public - de aceea trebuie revizuit.
Aceştia au propus două faze ale reformei: 1. prima etapă : sistemul se va baza pe produsul intern brut.
Această resursă este mai puţin vizibilă pentru public dar este mai echitabilă în relaţia dintre contribuţii şi nivelul de prosperitate. „Cecul britanic“ va fi abolit înainte le 2013 2. a doua etapă : noul sistem dă dreptul Uniunii să perceapă taxe.
Suveranitatea fiscală va aparţine în continuare statelor membre, care pot totuşi autoriza Uniunea pe o perioadă limitată de timp, să beneficieze direct de o anumită cotă dintr-un impozit, aşa cum este cazul autorităţilor locale sau regionale din majoritatea statelor membre.
Deputaţii europeni cer introducerea noului sistem din 2014, cu o perioadă de tranziţie care să garanteze „o scoatere din uz eşalonată a vechiului sistem financiar“.
Următoarea perioadă de sesiune se va deschide la Parlamentul european pe 23 aprilie la Strasbourg.
Deputaţii dezbat, împreună cu Javier Solana, perspectivele de politică externă ale Uniunii, pentru 2007 Un nou sistem de resurse proprii până în 2014 Viitorul fotbalului profesionist în Europa: sunt necesare noi reguli Deputaţii sprijină propunerile lui Martti Ahtisaari privind Kosovo şi cer, în zonă, o „suveranitate supravegheată"
RO
1
PHOTO
20070329PHT04942.jpg
RO
2
PHOTO
20070329PHT04841.jpg
RO
4
LINK
http://www.eu2007.de/en/About_the_EU/Constitutional_Treaty/BerlinerErklaerung.html
RO
8
PHOTO
20070329PHT04917.jpg
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070328IPR04763 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0066 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0067 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0061 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326IPR04625 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070329IPR04856 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326IPR04621 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326IPR04617 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
