Răspuns dat de dl Malmström în numele Comisiei
(16 august 2010)
După cum s-a subliniat în răspunsul Comisiei la întrebarea scrisă E-4510/10 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp , Comisia acordă o foarte mare atenție problemei privind utilizarea internetului în scopuri teroriste, fiind stabilite o serie de inițiative care au fost menționate în răspunsul Comisiei.
Eforturilor de prevenire a utilizării internetului în scopuri teroriste li se adaugă alte eforturi direcționate împotriva criminalității informatice în general.
În 2008, statele membre ale UE au început să creeze Platformele naționale de alertă împotriva criminalității informatice (National Cybercrime Alert Platforms - NCAPs), iar Europol creează o amplă Platformă europeană de alertă împotriva criminalității informatice (European Cybercrime Alert Platform - ECCP) în vederea colectării, analizării și schimbului de informații cu privire la infracțiunile comise pe internet.
Cetățenii pot raporta Platformelor naționale de alertă împotriva criminalității informatice cazurile de materiale cu conținut ilicit sau de comportament ilegal depistate pe internet.
În continuare, Platforma europeană de alertă împotriva criminalității informatice va acționa ca un centralizator de informații care, împreună cu autoritățile naționale de aplicare a legii, analizează aceste rapoarte și face schimb de informații cu privire la cazurile grave de criminalitate cibernetică de natură transfrontalieră.
Mai precis, în ceea ce privește securitatea rețelelor și a informațiilor, în martie 2009 Comisia a adoptat o comunicare și un plan de acțiune privind protecția infrastructurii critice de informații COM(2009) 149 final. , valabil până în 2011, ca parte din Programul european pentru protecția infrastructurii critice de informații (European Programme for Critical Infrastructure Protection - EPCIP) și ca o continuare și o consolidare a orientărilor strategice pe care Comisia le-a propus în 2006 COM(2006) 251 final. .
Având în vedere că responsabilitatea primordială a protecției infrastructurii critice de informații revine statelor membre, obiectivul planului de acțiune este de a institui cele mai urgente acțiuni necesare pentru promovarea unei abordări bazate pe cooperare în Uniunea Europeană, în vederea asigurării unor niveluri foarte ridicate de pregătire și reziliență a infrastructurilor informatice.
Acțiunile propuse includ crearea unui Parteneriat european public-privat pentru reziliență, organizarea unor exerciții paneuropene în domeniul securității informațiilor, consolidarea colaborării între echipele de intervenție în caz de urgență informatică (Computer Emergency Response Teams - CERT), dezvoltarea unor principii și orientări europene și internaționale privind reziliența și stabilitatea internetului, precum și definirea criteriilor de identificare a infrastructurilor critice europene de informații.
Această strategie a fost aprobată de Consiliul Uniunii Europene în decembrie 2009 2009/C 321/01. .
În plus, Agenda digitală pentru Europa, adoptată în mai 2010, stabilește cu claritate faptul că dezvoltarea încrederii și a securității online reprezintă a condiție preliminară pentru realizarea unei societăți digitale incluzive și competitive în Europa.
În cadrul Agendei digitale sunt planificate o serie de acțiuni, printre care măsuri care vizează consolidarea și ridicarea la un înalt nivel a politicii privind securitatea rețelelor și a informațiilor, inclusiv inițiative legislative cum ar fi modernizarea Agenției Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Datelor (European Network and Information Security Agency – ENISA), măsuri pentru o intervenție mai rapidă în eventualitatea unor atacuri informatice, inclusiv crearea unei CERT pentru instituțiile UE, măsuri, inclusiv inițiative legislative, pentru combaterea atacurilor informatice îndreptate împotriva sistemelor informatice, precum și norme în materie privind jurisdicția în spațiul cibernetic la nivel european și internațional.
Radicalizarea se produce nu doar prin intermediul internetului, ci și prin recrutare directă.
Prevenirea radicalizării care poate da naștere la acte de terorism și recrutarea se află în centrul strategiei de „prevenire” în cadrul politicii Uniunii Europene de combatere a terorismului.
Având în vedere că securitatea internă ține în primul rând de competența statelor membre ale UE (articolul 72 din TFUE), „Programul de la Stockholm”, adoptat de Consiliul European în decembrie 2009, a exprimat necesitatea adoptării unor inițiative îmbunătățite împotriva radicalizării care să vizeze toate categoriile de populație vulnerabile, pe baza unor evaluări preliminare a politicilor naționale.
În ultimii ani, Comisia a avut un rol complementar prin contribuția sub formă de cercetare, facilitarea schimbului de practici esențiale între statele membre ale UE și prin acordarea de sprijin financiar pentru inițiativele naționale în acest domeniu de politică, menite să combată radicalizarea care dă naștere la acte de terorism.
Adoptarea Strategiei specifice a UE pentru combaterea radicalizării și a recrutării Strategia UE pentru combaterea radicalizării și a recrutării în scopuri teroriste a fost revizuită în noiembrie 2008 (CS / 2008 / 15175), fiind însoțită de un Plan de acțiune clasificat privind radicalizarea și recrutarea (actualizat ultima dată în timpul președinției suedeze).
Documentele conțin norme comune și măsuri noi de prevenire a radicalizării și recrutării în scopuri teroriste.
Aceste măsuri necesită o strânsă cooperare între Consiliu și Comisie.
Prioritățile strategiei sunt următoarele:dezvoltarea unor abordări comune pentru depistarea și abordarea comportamentelor problematice, în special utilizarea în scopuri ilicite a internetului;abordarea cazurilor de incitare și recrutare, în special în medii-cheie, de exemplu închisori, locuri de pregătire religioasă ori lăcașe de cult, în special prin punerea în aplicare a legislației prin care aceste comportamente sunt considerate infracțiuni;stabilirea unui dialog intercultural în interiorul și în afara Uniunii;continuarea cercetării, schimbul de analize și de experiențe în vederea unei mai bune înțelegeri a problemelor și formularea unor răspunsuri în acest domeniu de politică. a reprezentat o etapă crucială.
Comisia a contribuit la dezvoltarea politicii în acest domeniu prin comunicarea sa din 2005 privind combaterea radicalizării violente COM(2005) 313 final. .
În plus, cu sprijinul financiar al Comisiei, s-au efectuat numeroase studii și s-a întocmit o situație a lucrărilor de cercetare academică disponibile.
De asemenea, pentru susținerea dialogului dintre cadrele universitare și factorii de decizie politică din acest domeniu, în 2008 Comisia a înființat o Rețea europeană de experți în domeniul radicalizării (European Network of Experts on Radicalisation - ENER) care se întâlnesc cu regularitate în cadrul seminarelor și redactează documente analitice pe teme de actualitate.
În plus, Comisia este implicată activ și în așa-numitele „proiecte-pilot” inițiate de Coordonatorul UE de combatere a terorismului, preluate de statele membre ale UE.
Cu toate acestea, eforturile la nivelul UE menite să elimine factorii care atrag după sine radicalizarea depășesc acțiunile uzuale de combatere a terorismului sau a celor prevăzute de politica de securitate.
În realitate, de foarte mulți ani există o serie de politici de sine stătătoare care au efecte de contagiune pozitive în ceea ce privește ținerea sub control a radicalizării, de exemplu politicile UE privind combaterea discriminării și a xenofobiei, promovarea integrării și a coeziunii sociale.
În ceea ce privește cooperarea externă, Comisia a organizat recent primul seminar comun UE-USA privind prevenirea extremismului violent (Bruxelles, 16-17 iunie 2010), care a fost o reușită.
În cadrul acestuia au fost schimbate opinii cu privire la acțiunile UE și ale SUA de prevenire și combatere a extremismului violent, precum și a radicalizării și recrutării în scopuri teroriste, accentul fiind pus pe politicile interne, legătura dintre acțiunile întreprinse pe plan intern și cele întreprinse pe plan extern, relația dintre ajutorul pentru dezvoltare și combaterea terorismului, precum și pe inițiativele din țările terțe.
Seminarul a permis identificarea unei serii de domenii pentru o acțiune coordonată în vederea unei abordări mai eficiente a extremismului violent.
De asemenea, în domeniul Politicii externe și de securitate comune, UE urmărește eliminarea acelor factori care pot da naștere la radicalizare și apoi la violență.
Prin urmare, în conformitate cu propriile valori fundamentale, UE urmărește promovarea unei dezvoltări durabile, a democrației și a bunei guvernanțe, a respectării drepturilor omului și a statului de drept, valori datorită cărora oamenii sunt mai puțin înclinați să adere la ideologiile grupărilor teroriste.
Programele UE privind asistența pentru dezvoltare, politica europeană de vecinătate și participarea UE la operațiunile ONU de menținere a păcii joacă un rol puternic prin contribuția lor la activitățile internaționale de pace.
Înțelegerea transculturală reprezintă, de asemenea, un obiectiv central în cadrul inițiativei „Alianța civilizațiilor”, co-sponsorizată de Turcia și Spania.
