ÎNTREBARE ORALĂ URMATĂ DE O DEZBATERE O-0030/08/rev.1
în conformitate cu articolul 108 din Regulamentul de procedură
de
Elly de Groen-Kouwenhoven
,
Angelika Beer
şi
Caroline Lucas
, în numele Grupului Verts/ALE ,
Luisa Morgantini
, în numele Grupului GUE/NGL ,
Annemie Neyts-Uyttebroeck
, în numele Grupului ALDE ,
Ana Maria Gomes
, în numele Grupului PSE ,
Ģirts Valdis Kristovskis
, în numele Grupului UEN ,
Karl von Wogau
şi
Stefano Zappalà
, în numele Grupului PPE-DE
Comisiei
Subiect: Tratat internațional de interzicere a armelor cu uraniu
Folosirea uraniului neîmbogățit în operațiunile militare este contrară normelor de bază și principiilor consacrate de dreptul internațional umanitar și din domeniul mediului, scris și cutumiar.
Prin urmare, în noiembrie 2006, Parlamentul European și-a întărit poziția anterioară referitoare la un moratoriu asupra armelor cu uraniu prin adoptarea rezoluției privind armele biologice și armele convenționale inumane.
Sprijinul la nivel mondial este în creștere.
În martie 2007, Belgia a adoptat o lege națională care interzice fabricarea, folosirea, depozitarea, vânzarea, achiziționarea, furnizarea și tranzitul armelor cu uraniu.
În mai 2007, Parlamentul European a expus imagini și mărturii ale victimelor armelor cu uraniu din Irak (70% din teritoriul Irakului este acoperit cu praf de uraniu neîmbogățit).
În octombrie 2007, ministrul apărării italian a dezvăluit faptul că, între 1996 și 2006, 37 de soldați italieni și-au pierdut viața probabil din cauza expunerii la armele cu uraniu în cadrul misiunilor în Irak și în Balcani.
Cazuri similare au fost înregistrate în mai multe alte țări, sute de veterani fiind afectați.
În Regatul Unit și în Statele Unite ale Americii, faptul că există o îngrijorare din ce în ce mai mare privind efectele uraniului îmbunătățit asupra sănătății a condus la instituirea unor sisteme de control a soldaților care se întorc din operațiuni militare.
În decembrie 2007, Adunarea Generală a ONU a adoptat, cu o majoritate covârșitoare, o rezoluție care subliniază îngrijorarea cu privire la folosirea uraniului în scopuri militare.
Rezoluția, intitulată „Efectele utilizării armamentului și munițiilor care conțin uraniu neîmbogățit”, îndeamnă țările membre să reexamineze pericolele asupra sănătății reprezentate de utilizarea armelor cu uraniu.
Dovezi din ce în ce mai numeroase privind toxicitatea chimică a uraniului și caracterul său potențial cancerigen impun aplicarea principiului de precauție în conformitate cu legislația UE.
Ce acțiuni intenționează Comisia să realizeze în urma acestei rezoluții a Parlamentului?
Ce măsuri ia Comisia - în conformitate cu obligațiile sale din cadrul principiului precauției - pentru a evita expunerea personalului său umanitar la uraniu neîmbogățit în regiunile contaminate?
Intenționează Comisia să înceapă un dialog cu Euromil, care este în favoarea interzicerii?
De ce fonduri dispune Comisia pentru a face un inventar al zonelor contaminate, o analiză a mediului din regiunile contaminate și pentru a contribui la decontaminarea acestor regiuni?
Ce fonduri este dispusă Comisia să folosească pentru informarea civililor, a personalului umanitar și militar?
De ce fonduri dispune Comisia pentru cercetări medicale și anchete privind sănătatea victimelor uraniului și pentru despăgubirea acestora?
