FINAL
A6-0450/2006
6.12.2006
RAPORT
privind „Promovarea alimentaţiei sănătoase şi a activităţilor fizice: o dimensiune europeană pentru prevenirea excesului de greutate, a obezităţii şi a bolilor cronice”
(2006/2231(INI))
Comisia pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară
Raportor:
Frédérique Ries
PE 378.465v02-00
CUPRINS
PROPUNERE DE REZOLUŢIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN
EXPLANATORY STATEMENT
OPINION OF THE COMMITTEE ON WOMEN'S RIGHTS AND GENDER EQUALITY
PROCEDURĂ
PROPUNERE DE REZOLUŢIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN
privind „Promovarea alimentaţiei sănătoase şi a activităţilor fizice: o dimensiune europeană pentru prevenirea excesului de greutate, a obezităţii şi a bolilor cronice”
( 2006/2231(INI) )
Parlamentul European ,
– având în vedere Cartea Verde a Comisiei intitulată „Promovarea activităţii sănătoase şi a activităţilor fizice: o dimensiune europeană pentru prevenirea excesului de greutate, a obezităţii şi a bolilor cronice”( COM(2005)0637 ),
– având în vedere adoptarea (în mai 2004, cu ocazia celei de-a 57-a Adunări Mondiale a Sănătăţii) strategiei globale privind alimentaţia, activitatea fizică şi sănătatea,
– având în vedere Rezoluţia Consiliului din 14 decembrie 2000 privind sănătatea şi alimentaţia (2001/C 20 23.01),
– având în vedere concluziile Consiliului pentru ocuparea forţei de muncă, politică socială, sănătate şi consumatori din 3 iunie 2005 privind obezitatea, alimentaţia şi activitatea fizică ,
– având în vedere reuniunea neoficială a miniştrilor sportului din UE, din 19 - 20 septembrie 2005, cu ocazia căreia preşedinţia britanică a propus crearea unui grup de lucru pentru sport şi sănătate,
– având în vedere apelul oamenilor de ştiinţă la cel de-al 10-lea Congres Internaţional pentru Obezitate (ICO 2006), care s-a desfăşurat la Sydney, în perioada 3 - 8 septembrie 2006,
– având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu ocazia Conferinţei la nivel înalt a preşedinţiei finlandeze, intitulată „Sănătate în toate strategiile”,
– având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,
– având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară şi avizul Comisiei pentru drepturile femeii şi egalitatea între sexe ( A6‑0450/2006 ),
A. întrucât numărul persoanelor care suferă de obezitate a crescut spectaculos în ultimii 30 de ani în Uniunea Europeană; întrucât rata de creştere a fenomenului este aceeaşi ca şi în SUA, la începutul anilor 1990, şi întrucât aproape 27% dintre bărbaţii şi 38% dintre femeile din Europa sunt considerate în prezent persoane obeze sau supraponderale,
B. întrucât răspândirea obezităţii, în special la copii, nu se limitează la UE şi la alte ţări bogate, dar creşte dramatic în mai multe ţări în curs de dezvoltare,
C. întrucât obezitatea afectează, de asemenea, peste cinci milioane de copii din cele 25 state ale UE, şi întrucât gradul de creştere este alarmant, cu aproape 300 000 de cazuri noi pe an,
D. întrucât studiile au demonstrat că persoanele cu handicap sunt mai supuse riscului de a suferi de obezitate, cauzată de mai mulţi factori, inclusiv mutaţii pato-fiziologice ale metabolismului energetic şi a constituţiei corpului, atrofierea muşchilor şi lipsa de activitate fizică,
E. întrucât aportul de energie la grupuri mari de populaţie a rămas stabil din anii 1950; întrucât schimbările în modul de viaţă au condus totuşi la scăderea atât a activităţii fizice, cât şi a exerciţiului fizic, şi astfel la reducerea energiei necesare, generând un dezechilibru între necesarul de energie şi aportul de energie,
F. întrucât numeroase proiecte şi studii au confirmat că începutul obezităţii este caracterizat prin disparităţi precoce legate de mediul socio-economic, şi că această stare apare mult mai frecvent în familiile cu venituri mici şi cu un nivel de educaţie scăzut,
G. întrucât, trebuie acordată o atenţie deosebită diverselor obiceiuri alimentare şi modelelor de consum care există în statele membre, în momentul stabilirii unui Plan de acţiune al UE pentru promovarea unui mod de viaţă sănătos,
H. întrucât raportul Organizaţiei Mondiale a Sănătăţii din anul 2005 privind sănătatea în Europa demonstrează (în mod analitic) că un mare număr de decese şi îmbolnăviri sunt provocate de şapte factori principali de risc, din care şase (hipertensiune, colesterol, indicele de greutate corporală, consumul inadecvat de fructe şi legume, lipsa de activitate fizică şi consumul excesiv de alcool) sunt legate de alimentaţie şi de exerciţiul fizic, şi întrucât combaterea acestor cauze trebuie să aibă aceeaşi prioritate, în vederea prevenirii unui număr semnificativ de decese şi îmbolnăviri,
I. întrucât o alimentaţie sănătoasă trebuie considerată o alimentaţie având anumite proprietăţi cantitative şi calitative, precum conţinutul energetic în conformitate cu nevoile personale şi care respectă întotdeauna principiile alimentare,
J. întrucât, în virtutea competenţelor conferite prin tratate, UE are un rol esenţial în domeniul protecţiei consumatorilor prin încurajarea alimentaţiei sănătoase şi a consumului de legume şi fructe, măsurile comunitare de promovare a sportului şi a activităţilor fizice trebuie să completeze în mod necesar pe acelea puse în aplicare de statele membre ale Uniunii Europene, de regiuni şi oraşe,
K. întrucât impactul socio-economic al bolilor legate de problemele excesului de greutate (care se ridică deja la 4-7% din totalul de cheltuieli de sănătate ale statelor membre); întrucât costul total al obezităţii (ţinând seama de posibilitatea ridicată de şomaj, întrerupere a lucrului şi invaliditate) nu a fost supus unei evaluării ştiinţifice precise,
L. întrucât majoritatea statelor membre au introdus politici menite să abordeze problemele obezităţii şi să crească nivelul de sănătate al populaţiei – unele guverne au aplicat interdicţii, în timp ce altele au recurs la stimulente,
M. întrucât anumite state membre au decis, de exemplu, să reglementeze - sau chiar să interzică – prezenţa automatelor în şcoli din cauza unei game limitate de produse oferite şi a furnizării deficitare de băuturi fără zahăr, de fructe şi legume şi de produse „dietetice”,
N. luând în considerare cu interes – ca o etapă iniţială – angajamentele voluntare luate recent, pe de o parte, de producătorii europeni de băuturi nealcoolice de a restricţiona comercializarea acestora copiilor sub 12 ani, furnizând în acelaşi timp accesul la o gamă mai diversificată de băuturi în şcoli şi, pe de altă parte, de doi „giganţi” din sectorul fast-food de a imprima simboluri legate de alimentaţie pe ambalajele de hamburgeri şi pe pachetele din hârtie în care se vând cartofii prăjiţi,
O. salutând diversele iniţiative care au ca scop promovarea alimentaţiilor sănătoase pe care mulţi vânzători cu amănuntul le desfăşoară, inclusiv dezvoltarea gamelor sănătoase, etichetarea cuprinzătoare şi uşor de înţeles a informaţiilor legate de alimentaţie, şi parteneriatele cu guverne, şcoli şi ONG-uri pentru sensibilizarea opiniei publice în legătură cu avantajele unei alimentaţii sănătoase şi ale exerciţiilor fizice regulate,
P. întrucât Cartea verde analizată face parte din iniţiativa cuprinzătoare a UE menită să combată factorii care dăunează cel mai mult sănătăţii (inclusiv obiceiurile nesănătoase de alimentaţie şi lipsa de activitate fizică) şi care – combinate cu un consum excesiv de alcool şi ţigări – reprezintă cauza principală a bolilor cardio-vasculare (care reprezintă cauzele principale de deces la bărbaţii şi femeile din Uniunea Europeană), a anumitor tipuri de cancer, a bolilor respiratorii, a osteoporozei şi a diabetului de tip 2, ceea ce creşte cererea în sistemele naţionale de sănătate,
Q. având în vedere prezentarea Comisiei din 11 septembrie 2006 privind rezultatul unui exerciţiu de consultare publică, ca urmare a Cărţii verzi – un rezultat care încurajează în special întreprinderea de acţiuni ale UE, care să acopere diverse politici comunitare şi care să acorde atenţie în special copiilor şi tinerilor,
R. având în vedere rolul activ pe care Comunitatea este îndemnată să îl joace (în legătură cu politicile comune sau în completarea activităţilor angajate de cele 25 de state membre) în ceea ce priveşte campaniile de informare a consumatorilor şi de a-i face conştienţi de problema obezităţii, de reluare a consumului de legume şi fructe, în conformitate cu politica agricolă comună, de finanţare a proiectelor de cercetare, de educaţie şi sport şi de adoptare a unei legislaţii noi sau a unei legislaţii revizuite care să aibă un adevărat impact asupra sănătăţii alimentaţiei persoanelor din Europa,
Obezitatea: o prioritate politică?
1. salută angajamentul Comisiei în ceea ce priveşte alimentaţia sănătoasă (în termeni cantitativi şi calitativi) şi activitatea fizică, lupta împotriva obezităţii şi a principalelor boli legate de alimentaţie; solicită ca acest angajament să fie privit de acum înainte ca prioritate politică a Uniunii Europene şi a statelor membre;
2. recunoaşte faptul că obezitatea are mai mulţi factori, şi, prin urmare, solicită o abordare holistică, care să implice mai multe domenii strategice diferite;
3. regretă profund că, în ciuda măsurilor luate de un număr de state membre, obezitatea afectează o proporţie din populaţie în creştere constantă, şi, în cazul continuării acestei evoluţii, consecinţele în ceea ce priveşte sănătatea publică care pot fi prevenite prin măsuri adecvate, nu vor putea fi calculate;
4. recomandă tuturor statelor membre să recunoască oficial obezitatea ca boală cronică pentru a evita ca persoanele obeze să fie stigmatizate sau discriminate, şi să se asigure că aceste persoane au acces la un tratament corect în cadrul sistemelor naţionale de sănătate;
5. salută adoptarea cu ocazia Conferinţei europene ministeriale a Organizaţiei Mondiale a Sănătăţii (Istambul, 15- 17 noiembrie 2006) a unei Carte privind contracararea obezităţii, subliniază stabilirea unui cadru ambiţios de acţiune pentru a ţine epidemia sub control şi invită Comisia şi statele membre să stabilească un calendar pentru punerea în aplicare şi ierarhizarea priorităţilor intervenţiilor din acest cadru;
6. sprijină fără rezerve lansarea, în martie 2005, a Platformei de acţiune a Uniunii pentru alimentaţie, activitate fizică şi sănătate („Platforma”) şi salută metoda adoptată de DG SANCO: un dialog permanent cu diverse sectoare din industrie, cu autorităţile şi ONG-urile din statele membre;
7. salută angajamentele voluntare deja propuse de promotorii Platformei; subliniază nevoia de a se asigura că angajamentele din Platformă sunt controlate în mod eficient şi invită Comisia să stabilească criterii clare de evaluare; consideră că evaluarea fiabilă este esenţială pentru a se asigura că progresele se pot măsura în mod corespunzător şi pentru a permite luarea în considerare a acţiunilor viitoare ale UE sau ale propunerilor legislative, acolo unde acest lucru este necesar; invită Comisia să transmită rapoarte anuale Parlamentului European privind realizările Platformei;
8. solicită Comisiei să efectueze evaluări de impact privind propunerile corespunzătoare de politici pentru a stabili impactul acestora asupra sănătăţii publice, asupra obezităţii, precum şi scopurile alimentare; recomandă ca acest „control de sănătate sau de obezitate” să se realizeze, în special, în ceea ce priveşte politica agricolă comună, programele de cercetare, politica energetică, publicitatea şi politica alimentară;
9. observă că, în timp ce o gamă largă de promotori sunt în prezent implicaţi în Platformă, aceştia tind să se concentreze pe partea de „aport de energie” a problemei obezităţii; prin urmare, solicită promotorilor care au legătură cu partea „aportului de energie” – precum producătorii de jocuri pe calculator, asociaţiile sportive şi posturile de radio – să se angajeze mai mult în dezbatere şi să ia în considerare luarea unor angajamente similare;
10. consideră tendinţa actuală din diverse sectoare ale industriei alimentare din Europa ca un pas în direcţia corectă spre o acţiune practică menită să pună accentul din nou pe vânzarea produselor către copii şi pe introducerea unei etichetări nutriţionale pe băuturile pentru copii şi pe produsele alimentare;
11. încurajează statele membre să identifice oportunităţi rentabile pentru a asocia serviciile de sănătate cu industria, într-un mod care să îmbunătăţească atât înţelegerea pacienţilor, cât şi controlul alimentaţiei acestora şi să reducă povara economică a obezităţii; consideră că trebuie să se acorde o atenţie specială schemelor care se adresează nevoilor persoanelor din comunităţi sărace, din punct social şi economic;
12. aşteaptă prezentarea de către Comisie, în viitorul apropiat, a unor măsuri practice într-o Carte albă, în vederea reducerii numărului de persoane supraponderale şi obeze până în 2015;
Informarea copiilor începând din copilărie
13. consideră că orice politică menită să prevină şi să controleze obezitatea trebuie să facă parte din viaţa oamenilor, dinaintea naşterii şi până la vârste înaintate; consideră, de asemenea, că trebuie acordată o atenţie specială perioadei copilăriei – etapa din viaţă în care se deprind multe obiceiuri alimentare;
14. încurajează statele membre să recunoască faptul că educaţia în domeniul alimentaţiei şi al sănătăţii, de la vârste fragede, este esenţială pentru prevenirea excesului de greutate şi a obezităţii;
15. consideră că specialiştii în probleme de sănătate joacă un rol important în promovarea avantajelor asupra sănătăţii ale unei alimentaţii echilibrate şi a activităţii fizice regulate, şi în detectarea oricărui risc, în special la persoanele cu exces de grăsime pe abdomen care pot dezvolta mai repede diabetul de tip 2, în special, boli cardiovasculare, şi alte probleme medicale;
16. subliniază faptul că şcoala este locul unde copiii îşi petrec cea mai mare parte a timpului şi că mediul şcolar, şi în special cantinele şcolare, trebuie să încurajeze copiii să-şi dezvolte gusturile şi să promoveze activităţi fizice regulate şi un mod de viaţă sănătos, în special pentru a contracara perioada scurtă alocată educaţiei fizice în şcolile din UE; prin urmare, invită Comisia să dezvolte mecanisme de promovare a celor mai bune practici în şcolile care ţin seama de cele mai eficiente iniţiative care îi educă pe copii în ceea ce priveşte alimentaţia sănătoasă şi care furnizează alimente în conformitate cu standarde alimentare înalte;
17. invită statele membre să aloce fonduri suficiente pentru aprovizionarea cu alimente a şcolilor, pentru a le permite acestora să servească mâncăruri proaspete, preferabil cu origini în agricultura organică sau regională, şi să încurajeze adoptarea unor obiceiuri alimentare sănătoase de la vârste fragede;
18. consideră că statele membre trebuie încurajate să se asigure că la dispoziţia copiilor se află suficiente facilităţi pentru a se angaja în activităţi sportive şi fizice la şcoală; încurajează statele membre şi autorităţile locale să ia în considerare promovarea unui mod de viaţă sănătos şi activ atunci când planifică amplasarea şcolilor, astfel încât să-i aducă mai aproape de comunităţile unde locuiesc, dându-le astfel posibilitatea copiilor să meargă la şcoală, pe jos sau cu bicicleta, decât să stea în maşină sau în autobuz;
19. invită producătorii de băuturi răcoritoare din UE să pună în aplicare imediat angajamentele stabilite la 20 decembrie 2005 în codul de practică, în special angajamentul de a interzice activităţile de comercializare în şcolile elementare;
20. consideră că prezenţa automatelor în licee (când este autorizată) trebuie să respecte norme alimentare sănătoase;
21. condamnă frecvenţa şi intensitatea campaniilor publicitare menite să facă reclamă sau să promoveze articole alimentare destinate exclusiv copiilor şi subliniază că aceste practici comerciale nu încurajează obiceiurile alimentare sănătoase şi, prin urmare, trebuie gestionate la nivelul UE prin revizuirea Directivei „Televiziune fără frontiere”; solicită controale pe tot teritoriul UE pentru a limita reclamele TV la alimentele bogate în grăsimi, zahăr şi sare pentru copii, atunci când aceştia se uită la televizor în număr foarte mare; subliniază, în continuare, faptul că aceasta este o dovadă clară că reclamele TV influenţează modelele de consum pe termen scurt ale copiilor cu vârste cuprinse între 2 şi 11 ani, dar, în acelaşi timp, consideră că responsabilitatea individuală a părinţilor joacă un rol important, din moment ce decizia finală de cumpărare le revine acestora; observă, totuşi, că studiile indică faptul că majoritatea părinţilor doresc restricţii clare privind promovarea alimentelor nesănătoase pentru copii;
22.invită Comisia să stabilească, în cadrul Platformei, angajamente voluntare sau de autoreglementare în vederea suspendării promovării alimentelor pentru copii bogate în grăsimi, zahăr şi sare, dar îndeamnă Comisia să prezinte propuneri legislative, în cazul în care autoreglementarea nu produce schimbări;
23. subliniază faptul că noile forme de reclame pentru copii, precum mesajele text pe telefoanele mobile, jocurile on-line şi sponsorizarea terenurilor de joacă nu trebuie să fie excluse din aceste consideraţii;
24. consideră că un „gentleman agreement” între Comisie şi sectoarele media europene trebuie, în cele din urmă, încheiat, implicând obligaţia ca produsele pentru copii în diferite formate media (televiziune, cinema, internet şi jocuri video) să conţină informaţii sănătoase şi de recreare, menite să îi facă pe tinerii din Europa conştienţi de importanţa practicării activităţilor sportive şi de importanţa consumului de legume şi fructe pentru a rămâne sănătoşi;
25. recunoaşte rolul Autorităţii Europene pentru Siguranţa Alimentară de consiliere şi recomandare în domeniul alimentar;
26. consideră că mass-media (TV, radio şi internet) reprezintă, în prezent, mai mult ca niciodată, un dispozitiv esenţial de învăţare pentru educaţia în domeniul sănătăţii alimentare, precum şi un dispozitiv care oferă sfaturi practice consumatorilor pentru a le permite acestora să stabilească echilibrul corect între consumul zilnic de calorii şi consumul energetic, oferindu-le în final libertatea de alegere;
27. consideră că reglementarea viitoare privind alimentaţia şi plângerile în domeniul sănătăţii, făcute în cazul alimentelor, trag un semnal de alarmă şi, în cele din urmă, vor oferi consumatorilor informaţii consistente, corecte şi sigure despre valoarea nutritivă a produselor alimentare, în special ale acelora care conţin cantităţi mari de zahăr, sare şi anumite grăsimi; constată că punerea în aplicare a unei astfel de reglementări trebuie efectuată astfel încât să încurajeze şi să permită încă societăţilor producătoare de alimente şi băuturi să inoveze şi să-şi îmbunătăţească produsele; prin urmare, consideră că în contextul acestei reglementări, stabilirea profilurilor nutritive de către Autoritatea Europeană pentru Siguranţa Alimentară trebuie să fie prioritară, luând în considerare cele mai recente date disponibile, iar aceasta trebuie realizată în strânsă cooperare cu ONG-urile pentru consumatori şi cu operatorii alimentari, inclusiv vânzătorii cu amănuntul;
28. observă creşterea gradului de îngrijorare a opiniei publice şi a oamenilor de ştiinţă cu privire la impactul acizilor graşi de tip trans artificiali asupra sănătăţii umane, şi observă iniţiativele anumitor autorităţi naţionale (Canada, Danemarca) şi regionale (oraşul New York) pentru îndepărtarea acizilor graşi de tip trans din alimentaţie; solicită acţiuni din partea UE pentru a reduce aportul de acizi graşi de tip trans;
29. consideră că Directiva 90/496/CE a Consiliului din 24 septembrie 1990 privind indicarea valorii nutritive pe etichetele produselor alimentare
JO L 276, 6.10.1990, p.
40.
Directivă astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2003/120/CE a Comisiei (JO L 333, 20.12.2003, p.
51). trebuie revizuită fără întârziere, astfel încât să includă, cel puţin, obligaţia de a indica prezenţa şi cantitatea de substanţe nutritive şi natura grăsimilor, cu scopul de îndeplinire a obiectivelor care implică simplificarea şi armonizarea legislaţiei europene şi în conformitate cu recomandările prezentate de reprezentanţii industriei şi de asociaţiile de consumatori;
30. manifestă un interes accentuat pentru sistemele de informare în domeniul alimentar, înfiinţate de mai multe state membre prin societăţile de alimentaţie, vânzătorii cu amănuntul sau organismele publice, în vederea simplificării mesajelor privind valoarea nutritivă; recunoaşte importanţa acestor sisteme de informare, precum şi a logo-urilor privind alegerile sănătoase atunci când acestea sunt preferate de consumatori şi uşor de utilizat; reaminteşte faptul că studiile confirmă faptul că schemele care indică valorile nutritive printr-un element interpretativ ajută cel mai mult consumatorii să facă alegeri mai sănătoase; solicită Comisiei să înveţe din această experienţă şi din aceste studii pentru a înfiinţa şi a introduce la nivelul UE o schemă de indicare a valorii nutritive pe etichetele de pe partea din faţă a produselor alimentare şi subliniază că un mesaj coerent către consumatori necesită un anumit grad de armonizare în acest domeniu şi că aceste mesaje trebuie fundamentate în mod ştiinţific;
31. consideră că cel mai bun instrument este educaţia consumatorului, care nu poate fi înlocuită prin sisteme simpliste (efectul acestora poate fi contrar obiectivelor urmărite);
Integrarea alimentaţiei şi a activităţilor fizice în alte politici comunitare
32. consideră că reformularea produselor este un instrument puternic pentru reducerea aportului de grăsimi, zahăr şi sare din alimentaţia noastră şi salută etapele parcurse în această direcţie de mai mulţi producători şi vânzători cu amănuntul; observă că, în prezent, doar 5% din totalul angajamentelor voluntare luate în conformitate cu această Platformă au legătură cu dezvoltarea produselor; invită Comisia, statele membre, producătorii, vânzătorii cu amănuntul şi furnizorii de alimente să-şi intensifice eforturile pentru a se asigura că producătorii, vânzătorii cu amănuntul şi furnizorii de alimente reduc cantităţile de grăsimi, zahăr şi sare din alimente; solicită producătorilor să utilizeze reformularea produselor, nu numai pentru a lansa un produs nou, uneori o marcă mai scumpă, dar şi să aibă ca prioritate reducerea cantităţilor de grăsimi, zahăr şi sare din produsele zilnice, deja existente;
33. subliniază importanţa de a lăsa persoanele să facă alegeri informate în legătură cu alimentaţia şi frecvenţa exerciţiilor fizice pe care le efectuează;
34. consideră că promovarea unei alimentaţii sănătoase şi a activităţii fizice trebuie să fie o prioritate politică, nu numai pentru DG SANCO, dar şi pentru direcţiile generale ale Comisiilor, responsabile cu agricultura, transportul, ocuparea forţei de muncă, cercetarea, educaţia şi sportul, care pun în aplicare politicile sau programele comunitare cu impact asupra sănătăţii alimentare; solicită Comisiei să realizeze evaluări ale impactului asupra propunerilor de politici corespunzătoare pentru a stabili impactul asupra sănătăţii publice şi a scopurilor alimentare, în special politica agricolă comună;
35. salută faptul că programul comunitar de acţiune actual privind sănătatea publică (2003-2008) pune la dispoziţie fonduri pentru un număr de proiecte legate de obezitate şi consideră că finanţarea pe termen lung trebuie să fie disponibilă şi că trebuie să se pună accentul pe al doilea program (2007-2013) privind un mod de viaţă sănătos în rândul copii, tineri şi persoanele cu handicap;
36. subliniază faptul că campaniile de informare nu sunt cele mai bune instrumente pentru a ajunge la grupurile socio-economice dezavantajate; consideră că acţiunile trebuie adaptate necesităţilor locale şi trebuie să se bazeze pe comunitate, trebuie stabilite contacte directe şi trebuie să existe o cooperare strânsă între şcolile locale, grădiniţe, toţi medicii generalişti, medicii pediatri, şi serviciile locale de sănătate; subliniază faptul că evoluţia acestor activităţi este esenţială pentru a înţelege dacă au efectul dorit;
37. solicită utilizarea fondurilor structurale pentru a fi investite în zonele dezavantajate din punct de vedere socio-economic, în infrastructuri care facilitează activitatea fizică şi transportul sigur (precum pistele pentru biciclete), şi încurajează jocurile în aer liber într-un mediu sigur; în acelaşi timp, încurajează statele membre să investească în aceste obiective;
38. invită Comisia (în parteneriat cu ministerele corespunzătoare din statele membre sau cu regiunile) să contribuie la programele „sport la şcoală”' în instituţiile „cobai”;
39. încurajează Comisia să evalueze măsura în care malnutriţia şi lipsa de mişcare reprezintă o problemă în rândul persoanelor în vârstă şi să observe ce măsuri trebuie luate în continuare pentru a ajuta acest grup important din comunitate, dar care, uneori, este neglijat;
40. invită statele membre şi angajatorii să încurajeze angajaţii să participe la activităţile fizice şi de întreţinere, în special femeile angajate să efectueze sarcini monotone, care pot conduce la boli cronice;
41. recunoaşte rolul angajatorilor în promovarea unui mod de viaţă sănătos printre angajaţi; subliniază faptul că sănătatea forţei de muncă şi, prin urmare, productivitatea ar trebui să facă parte din strategia de responsabilitate socială a societăţilor; observă Alianţa europeană, recent lansată, pentru promovarea schimbului de bune practici din acest domeniu;
42. salută apelul lansat de gruparea oamenilor de ştiinţă cu ocazia celui de-al zecelea Congres Internaţional privind Obezitatea pentru intensificarea studiilor pentru a avea o viziune mai bună despre modul în care factorii genetici şi modul de viaţă interacţionează, cauzând boli;
43. salută, în acest sens, finanţarea comunitară alocată pentru nouă proiecte incluse în prioritatea tematică „calitatea şi siguranţa alimentară” din cadrul celui de-al şaptelea Program-cadru de dezvoltare şi cercetare – proiecte care caută noi modalităţi de combatere a obezităţii prin concentrarea pe (de exemplu) o anumită limită de vârstă sau prin studierea interacţiunii dintre factorii genetici şi comportamentali şi starea de saţietate;
44. solicită, în legătură cu cel de-al şaptelea Program-cadru de dezvoltare şi cercetare, o acţiune împotriva obezităţii pentru a continua să obţină beneficii din cooperarea transnaţională dintre cercetători în domeniul tematic al alimentaţiei, agriculturii şi biotehnologiei, dar şi pentru a fi privit ca temă de cercetare de interes comun pentru un număr de discipline;
45. subliniază importanţa deţinerii unui set comparabil de indicatori cu privire la starea de sănătate (inclusiv date privind aportul dietetic, activitatea fizică şi obezitatea), în special pe grupe de vârstă şi clase socio-economice;
46. este profund îngrijorat de scăderea consumului de fructe şi legume în Europa, care afectează, în principal, gospodăriile europene cu venituri mici, din cauza faptului că aceste produse sunt scumpe, iar informaţiile privind adevărata lor importanţă în alimentaţie nu sunt disponibile;
47. invită Comisia să propună o politică şi un cadru de reglementare care să pună la dispoziţie cele mai bune surse alimentare şi alte componente alimentare benefice şi care să ofere clienţilor din Europa posibilitatea de a alege metoda în care se obţine şi se menţine aportul alimentar optim, potrivit modului de viaţă şi sănătăţii acestora;
48. este îngrijorat în legătură cu rapoartele care indică scăderea conţinutului nutritiv din fructele şi legumele din Europa în ultimul deceniu şi solicită Comisiei şi Consiliului să ia măsurile necesare în ceea ce priveşte revizuirea politicii agricole comune pe 2008, pentru a considera valoarea nutritivă a alimentelor ca un criteriu important şi pentru a îmbunătăţi producţia alimentelor de calitate şi a stimulentelor nutritive sănătoase în cadrul politicilor de dezvoltare rurală;
49. solicită mai multă consistenţă între politica agricolă comună şi politicile de sănătate lansate de Uniunea Europeană şi invită Comisia să se asigure că fondurile UE acordate anumitor sectoare industriale nu sunt utilizate în nici un fel pentru finanţarea campaniilor publicitare care prezintă într-o lumină favorabilă produsele cu un conţinut caloric ridicat;
50. invită Comisia să se asigure că fondurile comunitare acordate anumitor sectoare nu servesc finanţării campaniilor publicitare care prezintă produse cu un conţinut caloric ridicat;
51. consideră reforma de organizare comună a pieţelor de legume şi fructe ca un element esenţial, unul din obiectivele căreia ar fi revigorarea consumului acestui tip de alimente cu conţinut nutritiv mare; în plus, consideră cu fermitate că o politică de stimulare (inclusiv reducerea preţurilor, impozite mai mici şi alte tipuri de ajutoare) este preferabilă, faţă de un sistem bazat pe creşterea impozitelor la produsele cu un conţinut caloric ridicat („impozit pe grăsimi”) care va penaliza în special cele mai sărace gospodării din Europa;
52. invită Organizaţia Mondială a Sănătăţii să prezinte Parlamentului European opinia sa privind obezitatea;
53. încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului şi Comisiei, parlamentelor naţionale ale statelor membre şi statelor candidate, precum şi Organizaţiei Mondiale a Sănătăţii.
EXPLANATORY STATEMENT
‘Good eating habits are like a savings book: you have to invest long before you earn any interest.’
Simone Lemiux, of the Institute of Nutrition and Functional Foodstuffs at the Université Laval-Québec , speaking in 2005.
The obesity and excess-weight epidemic affecting the people of Europe prompts us to press the alarm button.
Highly revealing figures may be quoted from the extremely useful own-initiative opinion drawn up in 2005 by the European Economic and Social Committee on the basis of reports issued by the World Health Organisation and the International Task Force on Obesity:
- within the 25-Member EU, 14 million children are overweight and 3 million are obese;
- in a number of EU countries, over half the adult population is overweight and between 20 and 30% of adults are deemed to be obese;
- the number of European children who are overweight or obese increases by over 400 000 cases per year and this problem affects almost one child in four over the 25-Member EU as a whole;
- between 10 and 20% of children in northern Europe are overweight, whereas in southern Europe, the UK and Ireland the proportion is between 20 and 35%.
Obesity is therefore a reality which leads us to observe as we turn a street corner that an increasing number of the people queuing for the cinema are manifestly overweight.
This fact is all the more striking in view of the fact that it affects more and more of Europe’s children and teenagers.
Of course, there will always be those who speak out against what in their eyes is only an obsession linked to new aesthetic values and not a genuine 21st-century ‘disease of civilisation’.
The fact of the matter is that obesity (which is not to be confused with being overweight or carrying a few extra kilos) - and anorexia (which should not be mistaken for merely being slim or slightly too thin) - are both major physical-health problems.
Nuances apart, the greater prevalence of obesity in all sections of the population implies a greater risk of death from associated conditions such as type-2 diabetes, high blood pressure and heart disease.
We should, therefore, welcome the debate launched by the Commission by means of the Green Paper drawn up in December 2005, the purpose of which is to make us think about the best ways of combating obesity by promoting a healthy diet and regular physical activity.
This initiative follows on from the launch in March 2005 of the EU Platform for Action on Diet, Physical Activity and Health, which regularly brings together representatives from various industries, the Member States’ authorities and NGOs under the aegis of DG SANCO.
The rapporteur welcomes this new method of open and innovative consultation which (she hopes) will enable the main framework for future joint activities at EU level to be set up.
As regards 'physical activity', which is half of the equation and hence of the solution (the famous 30 minutes of daily physical activity suggested by many medical practitioners), the rapporteur would like to point out straightaway that education and sport are matters for which the Member States or the regions have prime responsibility.
Although it is true that the educational value of sport was acknowledged at the December 2000 Nice European Council and that 2004 was designated the European Year of Education through sport, it is nonetheless true that the EU has comparatively little scope for action.
A number of avenues should of course be explored: campaigns using various media to raise public awareness of physical activity, theme-based partnerships with the 25 Ministries of Education and the EUPEA (European Physical Education Teacher Association) and in particular the incorporation of sport into regional policy.
It is just as important that we should point out that the public authorities responded only belatedly to what is a disease of the modern era.
Contrary to what many people think, obesity affects not only industrialised countries but other populations too: in Asia and Oceania (with record rates amongst Melanesians and Micronesians) and in the Mediterranean countries.
The Commission financed its initial project to combat obesity in 1998 in partnership with the University of Crete.
Amongst the Member States, France was the first to launch (in 2000) a national nutrition and health plan.
In that same year the Council adopted its first resolution on health and nutrition.
Since then, most of the Member States have taken action designed to promote health eating and regular physical activity from childhood onwards.
As regards diet the Member States have adopted legislation, implemented an action plan or followed both courses of action.
They have also acquired resources and can now wield a whole battery of incentives, regulations and prohibitions.
These apply to areas as varied as:
- nutritional labelling of certain food products (the ‘food signposting’ systems introduced in the UK, Finland and Sweden),
- the presence or the withdrawal of food and drink vending machines in the case of certain schools (France and the UK),
- direct advertising to children under the age of 12 (regulated in all 25 EU Member States and banned solely in Sweden),
- foodstuffs and additives used in the preparation of meals in school canteens (decision taken by the Latvian Government and applicable with effect from 1 November 2006 to ban the consumption by children of food and drink containing artificial additives, colorants or caffeine),
- products made from hydrogenated vegetable fats or margarine and containing a high concentration of trans fatty acids (in 2003, Denmark passed a law designed to reduce exposure to trans fatty acids).
The rapporteur has deliberately chosen the option of quoting examples of action taken by the Member States, much of which is based on prevention and prohibition.
This deliberate choice enables the rapporteur to highlight a current trend on the part of lawmakers to 'strike hard' in the fight against obesity, either by banning certain ingredients or by warning consumers against high-calorie products.
The rapporteur thinks that it is too early to make any kind of interim or final judgment concerning the various policies pursued by the Member States, most of which have only recently been launched.
This is the first reason why the rapporteur has not proposed simply extending the five initiatives mentioned above to the EU as a whole.
The other reason is her preference for open, affirmative proposals, which do not sit comfortably with a 'prohibition' approach.
(Such an approach in any case has little effect amongst children, who are strongly inclined to challenge any kind of ban.)
Hence the philosophy underlying the report is one of incentives rather than the outlawing of certain food products.
The rapporteur also recognises that there is no room any more for the kind of political correctness which results in inaction: can anyone really believe these days that there are no foodstuffs which are either 'good' or 'bad' from a nutritional point of view?
At this point she would like to state clearly that as far as she is concerned there are healthy foodstuffs which are highly nutritious and 'junk foods' with a high calorie content.
It is the former (in particular fruit and vegetables, the consumption of which has been in free fall for over a decade and of which the importance in health terms is well known) which should be the subject of EU incentive policies.
As regards the common agricultural policy, the rapporteur agrees with the many criticisms which have been made regarding its lack of effectiveness.
In its current form the CAP has had its day; a radical reform needs to be undertaken and the concerns of producers in the various sectors and also of consumers seeking a healthy, varied diet which meets nutritional targets should be addressed.
With regard to the common organisation of the markets in fruit and vegetables, the rapporteur advocates a new EU policy, one of the main objectives of which would be to restore consumption of this category of foodstuffs, which are highly nutritious.
She also believes that a policy of incentives (price reductions, lower taxation and other forms of subsidy) is preferable to a scheme based on increased taxation levied on high-calorie products (a 'fat tax'), which ultimately penalises the poorest European households in particular.
Acting in this way on a number of Community policies by creating synergies amongst them is in the rapporteur's view the most direct way (and possibly also the most difficult, in view of the number of parties involved) for Europe to contribute its added value in the struggle to change eating habits and lifestyle in general.
This multi-sector approach is in strict accordance with the message issued by the Council in its resolution of 14 December 200, in paragraph 12 of which it emphasises 'that many Community policies, particularly in the fields of public health, agriculture, fisheries, research, transport, consumer protection and the internal market, have such an impact that those national nutritional policies can have full effect only if aspects relating to nutritional health are taken into account in the drafting and implementation of the Community policies concerned.'
It is for this reason that a number of specific proposals have been brought forward, which relate to various policies under which the EU may act.
For example:
- under the 7th RDFP , funding must be made available in the traditional areas of food, agriculture and biotechnology, but research into other factors must also be encouraged and joint multidisciplinary projects (socio-economic topics, health) must therefore be financed;
- as regards audiovisual policy and consumer protection : the rapporteur proposes the conclusion of a 'gentlemen's agreement' between the Commission and the European media industries, involving the requirement for children's products in different media formats (television, cinema, Internet and video games) to carry health and recreation information intended to make Europe's youngsters aware of the importance of practising sport and of eating fruit and vegetables in order to remain healthy;
- in the field of education and sport : the Commission has the means (in partnership with the relevant ministries in the Member States or the regions) to launch 'sport at school' programmes in 'guinea pig' establishments and at the start of the year to give the pupils at each school selected an EU-branded sports bag containing basic equipment (footwear, shorts and a tee-shirt);
- in connection with the Structural Funds : social and economic cohesion within the EU is a major European-integration objective.
In view of the prevalence of obesity in the most disadvantaged sections of the population, the promotion of healthy lifestyles for both the urban and the rural population must be incorporated into the European Social Fund (ESF) and the European Regional Development Fund (ERDF) as set for the new 2007-2013 period.
In conclusion, the fight against obesity is only just beginning and it must be made a political priority for all the Member States and also (and especially) for the EU.
The EU has a key role to play in bringing Community policies into line with ordinary people's everyday concerns regarding health and the quality of life in general.
A good diet must be recognised as a habit which is as important as taking physical exercise and refraining from smoking as a way of improving health.
15.11.2006
OPINION OF THE COMMITTEE ON WOMEN'S RIGHTS AND GENDER EQUALITY
for the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
on promoting healthy diets and physical activity: a European dimension for the prevention of overweight, obesity and chronic diseases
( 2006/2231(INI) )
Draftswoman:
Anna Hedh
SUGGESTIONS
The Committee on Women's Rights and Gender Equality calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. whereas young girls have a tendency to be more dissatisfied than boys with their own physical appearance, which can lead to eating disorders such as anorexia and bulimia,
B. whereas a multitude of factors such as professional demands and household responsibilities make it increasingly difficult to integrate physical activity into a daily schedule,
C. whereas sport is an important element in the natural process of socialisation and whereas, on account of its educational role, it promotes positive values and personal development,
D. whereas pregnancy and menopause are two critical stages in the development of excess weight in women and whereas these important milestones in a woman's life are given inadequate consideration by the national health services, in particular in nutrition counselling,
E. whereas obesity-related mortality is lower among women, whereas the incidence of morbidity and health-related quality-of-life problems is several times higher among women and whereas, therefore, women suffer more from the consequences of obesity and have a lower tolerance than men, both physically and emotionally, of physical impairments resulting from obesity,
F. whereas for many groups of women, especially those experiencing poverty, adopting a healthier lifestyle is a complex issue,
1.
Encourages the Commission to develop further its gender-based approach as regards obesity and weight-related conditions, diet and physical activity, in particular in terms of data collection, best practice dissemination and devising Community-wide communication strategies;
2.
Points out that schools are settings that can be used to influence children and young people's behaviour in a positive way; underlines that serving freshly produced meals, preferably from organic or regional agriculture, in school canteens should be encouraged;
3.
Calls on the Member States to include the nutrition and physical activity as compulsory daily subjects in primary education programmes and home economics in secondary education programmes; calls on the Commission to promote the exchange of best practices in those fields within the European education programmes;
4.
Underlines the fact that schools play an important role in influencing the lifestyles of children and young adults; recommends that consumer education, nutrition and physical activity be introduced in school curricula and that all students take part in these activities;
5.
Calls on the Member States to promote awareness-raising campaigns to encourage, motivate and enable individuals to lose weight through better nutrition and physical activity;
6.
Recommends that, when developing their national health strategies, the Member States take into consideration the possibility of promoting the prescription of physical activity to patients as a preventive measure to help combat the health problems associated with obesity, as a weight maintenance measure or as a weight loss measure; calls on the Commission to promote the exchange of best practices in this field among the Member States;
7.
Calls on the Member States, regional and local authorities and sports associations to stimulate, support and provide physical exercise and sports activities that are accessible by all and to ensure that girls and women have equal provision and access with men to sports infrastructures and activities, taking into account the different preferences of women and men;
8.
Calls on the Member States and employers to stimulate their employees to participate in keep-fit and physical activities, especially women employed to do monotonous tasks which can lead to chronic diseases;
9.
Calls on the Member States to further raise awareness amongst health-care professionals of weight-related diseases and conditions, including their psychological and/or physiological causes, in order to improve the quality of the treatment provided to patients;
10.
Encourages the Member States and the Commission to raise public awareness of the benefits of a healthy diet and regular physical activity and the potential health dangers of a sedentary lifestyle;
11.
Stresses the role played by the media in conveying eating habits; encourages Member States to cooperate with them in promoting a healthier nutrition;
12.
Encourages social partners and employers to create a working environment which would enable the practice of a physical activity, thereby increasing the level of productivity;
13.
Calls on all sectors of the food and nutrition industry - 'from farm to fork' - to participate in the ongoing debate and assume their responsibilities in the implementation of the decisions deriving from such debate, in particular as regards gender-based health research and development and nutritional information.
PROCEDURĂ
Titlu
Promovarea alimentaţiei sănătoase şi a activităţilor fizice: o dimensiune europeană pentru prevenirea excesului de greutate, a obezităţii şi a bolilor cronice
Numărul procedurii
2006/2231(INI)
Comisia competentă în fond
ENVI
Aviz al Data anunţului în plen
FEMM 28.9.2006
Raportor Data numirii
Anna Hedh 12.9.2006
Raportor anterior
Examinare în comisie
19.10.2006
13.11.2006
Data adoptării
13.11.2006
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
23
-
-
Membri titulari prezenţi la votul final
Edit Bauer, Hiltrud Breyer, Maria Carlshamre, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Lívia Járóka, Piia-Noora Kauppi, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marie-Line Reynaud, Teresa Riera Madurell, Raül Romeva i Rueda, Amalia Sartori, Eva-Britt Svensson, Anne Van Lancker, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská
Membri supleanţi prezenţi la votul final
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Anna Hedh,, Zita Pleštinská.
Membri supleanţi (articolul 178 alineatul (2)) prezenţi la votul final
Albert Deß, Viktória Mohácsi
Observaţii (date disponibile într-o singură limbă)
...
PROCEDURĂ
Titlu
Promovarea alimentaţiei sănătoase şi a activităţilor fizice: o dimensiune europeană pentru prevenirea excesului de greutate, a obezităţii şi a bolilor cronice
Numărul procedurii
2006/2231(INI)
Comisia competentă în fond Data autorizării anunţată în plen
ENVI 28.9.2006
Comisia (comisiile) sesizată (sesizate) pentru avizare Data anunţului în plen
EMPL 28.9.2006
IMCO 28.9.2006
FEMM
12.10.2006
Avize care nu au fost emise Data deciziei
EMPL 18.1.2006
IMCO
4.10.2006
Cooperare consolidată Data anunţului în plen
Raportor(i) Data numirii
Frédérique Ries
29.11.2005
Raportor(i) substituit (substituiţi)
Examinare în comisie
3.10.2006
27.11.2006
Data adoptării
27.11.2006
Rezultatul votului final
+
-
42
5
Membri titulari prezenţi la votul final
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jill Evans, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Jens Holm, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Marie-Noëlle Lienemann, Jules Maaten, Linda McAvan, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Guido Sacconi, Karin Scheele, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, Antonios Trakatellis, Marcello Vernola, Anja Weisgerber
Membri supleanţi prezenţi la votul final
Margrete Auken, Pilar Ayuso, Philip Bushill-Matthews, Christofer Fjellner, Kartika Tamara Liotard, Miroslav Mikolášik, Ria Oomen-Ruijten, Alojz Peterle
Membri supleanţi (articolul 178 alineatul (2)) prezenţi la votul final
Data depunerii
6.12.2006
Observaţii (date disponibile într-o singură limbă )
