P7_TA(2010)0384
Viitorul standardizării europene
A7-0276/2010
Rezoluţia Parlamentului European din 21 octombrie 2010 referitoare la viitorul standardizării europene ( 2010/2051(INI) )
Parlamentul European,
–
având în vedere audierea publică referitoare la viitorul standardizării europene, organizată de Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor la 23 iunie 2010,
–
având în vedere răspunsurile oferite în cadrul consultării publice organizate de Comisie între 23 martie și 21 mai 2010 cu privire la revizuirea sistemului european de standardizare,
–
având în vedere studiul din 9 martie 2010 de evaluare a impactului „pachetului privind standardizarea”, realizat pentru Direcția Generală Întreprinderi și Industrie a Comisiei,
–
având în vedere raportul din februarie 2010 al Grupului de experți pentru revizuirea sistemului european de standardizare (EXPRESS), intitulat „Standardizare pentru o Europă competitivă și inovatoare: o viziune pentru 2020”,
–
având în vedere raportul profesorului Mario Monti din 9 mai 2010, „O nouă strategie pentru piața unică”, adresat președintelui Comisiei,
–
având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” ( COM(2010)2020 ),
–
având în vedere studiul din august 2009 privind accesul IMM-urilor la standardizarea europeană, intitulat „Căi de a permite întreprinderilor mici și mijlocii să beneficieze în mai mare măsură de standarde și de implicarea în standardizare”, comandat de Comitetul European de Standardizare (CEN) și de Comitetul European de Standardizare în Electrotehnică (CENELEC),
–
având în vedere studiul din 10 martie 2009 privind accesul la standardizare, realizat pentru Direcția Generală Întreprinderi și Industrie a Comisiei,
–
având în vedere Raportul Comisiei din 21 decembrie 2009 privind funcționarea Directivei 98/34/CE în perioada 2006-2008 ( COM(2009)0690 ) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiei ( SEC(2009)1704 ),
–
având în vedere Cartea albă din 3 iulie 2009 intitulată „Modernizarea standardizării în domeniul tehnologiei informației și a comunicațiilor (TIC) în UE : direcții de înaintare” ( COM(2009)0324 ),
–
având în vedere Concluziile Consiliului din 25 septembrie 2008 privind standardizarea și inovarea,
–
având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 iunie 2008 intitulată „'Gândiți mai întâi la scară mică”: Prioritate pentru IMM-uri - Un „Small Business Act” pentru Europa' ( COM(2008)0394 ),
–
având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2008 intitulată „Către o contribuție sporită a standardizării la inovare în Europa” ( COM(2008)0133 ),
–
având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 octombrie 2004 privind rolul standardizării europene în cadrul politicilor și legislației europene ( COM(2004)0674 ) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiei intitulat „Provocările standardizării europene”,
–
având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 februarie 2004 intitulată „Integrarea aspectelor de mediu în standardizarea europeană” ( COM(2004)0130 ),
–
având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 26 iulie 2001 referitor la principiile politicii europene privind standardizarea internațională ( SEC(2001)1296 ),
–
având în vedere Rezoluția sa din 12 februarie 1999 referitoare la raportul Comisiei privind eficiența și responsabilitatea în standardizarea europeană în cadrul „noii abordări” JO C 150, 28.5.1999, p.
624.
,
–
având în vedere Raportul Comisiei din 13 mai 1998 privind eficiența și responsabilitatea în standardizarea europeană în cadrul „noii abordări” ( COM(1998)0291 ),
–
având în vedere Decizia nr.
1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 2006 privind finanțarea standardizării europene JO L 315, 15.11.2006, p.
9.
,
–
având în vedere Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și Consiliului din 22 iunie 1998 de stabilire a unei proceduri pentru furnizarea de informații în domeniul standardelor și reglementărilor tehnice JO L 204, 21.7.1998, p.
37.
,
–
având în vedere Decizia 87/95/CEE a Consiliului din 22 decembrie 1986 privind standardizarea în domeniul tehnologiei informației și telecomunicațiilor JO L 36, 7.2.1987, p.
31.
,
–
având în vedere Acordul din iunie 1991 de la Viena privind cooperarea tehnică între ISO și CEN și Acordul din septembrie 1996 de la Dresda privind schimburile de date tehnice între CENELEC și Comisia Electrotehnică Internațională (IEC),
–
având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,
–
având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, precum și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie ( A7-0276/2010 ),
A.
întrucât sistemul european de standardizare este un element central în realizarea pieței unice, în special prin utilizarea standardelor în domeniile legislative cheie vizate de „noua abordare”, integrată în „noul cadru legislativ”;
B.
întrucât actualul cadru juridic a contribuit la succesul standardizării europene, permițând elaborarea de standarde europene care sunt necesare tuturor actorilor economici pentru a asigura buna funcționare a pieței interne, pentru a facilita schimburile comerciale și accesul pe piețe la nivel mondial și pentru a promova creșterea economică durabilă și competitivitatea;
C.
întrucât sistemul european de standardizare joacă un rol-cheie în a răspunde nevoilor în creștere ale legislației și politicilor europene de a dispune de standarde capabile să garanteze siguranța produselor, accesibilitatea, inovarea, interoperabilitatea și protecția mediului;
D.
întrucât principiul VII al „Small Business Act” subliniază importanța promovării participării IMM-urilor și a apărării intereselor acestora în ceea ce privește standardizarea;
E.
întrucât dezvoltarea standardelor europene contribuie la dezvoltarea standardelor mondiale;
F.
întrucât un sistem de standardizare european modern și flexibil reprezintă o componentă crucială pentru o politică industrială europeană reînnoită și ambițioasă;
G.
întrucât standardizarea europeană funcționează în cadrul ecosistemului global, raportându-se în mod diferit la acesta, și se bazează pe structuri specifice și pe un set specializat de procese pentru dezvoltarea standardelor, astfel cum sunt acestea aplicate de către CEN și CENELEC pe baza principiului delegării naționale, precum și de către Institutul European de Standardizare în Telecomunicații (ETSI) pe baza principiului apartenenței directe;
H.
întrucât raportul Monti privind o nouă strategie pentru piața unică afirmă că standardizarea reprezintă cheia guvernanței pieței unice și subliniază că este necesară o revizuire a procesului european de standardizare, menținând beneficiile actualului sistem și găsind echilibrul corect între dimensiunea europeană și cea națională;
I.
întrucât, pentru a răspunde viitoarelor nevoi ale întreprinderilor și consumatorilor și pentru a materializa toate beneficiile sale potențiale în sprijinul obiectivelor publice și sociale, standardizarea europeană trebuie să se adapteze la provocările rezultate din globalizare, schimbări climatice, emergența unor noi puteri economice și evoluția tehnologică;
J.
întrucât este necesar să se dezvolte o abordare strategică a standardizării europene și să se revizuiască sistemul actual, pentru ca acesta să-și conserve succesul și să răspundă nevoilor deceniului următor, permițând Europei să-și păstreze un rol de lider în cadrul sistemului mondial de standardizare,
Introducere
1.
salută intenția Comisiei de a revizui sistemul european de standardizare, astfel încât să îi păstreze toate elementele de succes, să îi îmbunătățească deficiențele și să găsească un echilibru între dimensiunea europeană, națională și cea internațională; subliniază faptul că revizuirea propusă ar trebui să se bazeze pe punctele tari ale sistemului actual, care constituie un fundament solid pentru o viitoare îmbunătățire, fără a se opera modificări radicale care să submineze valorile centrale ale sistemului;
2.
îndeamnă Comisia să adopte și să prezinte fără întârziere o propunere privind o politică de standardizare modernă și integrată, inclusiv revizuirea Directivei 98/34/CE de stabilire a unei proceduri pentru furnizarea de informații în domeniul standardelor și reglementărilor tehnice, a Deciziei 87/95/CEE privind standardizarea în domeniul tehnologiei informației și telecomunicațiilor, precum și a Deciziei 1673/2006/CE privind finanțarea standardizării europene, astfel cum se menționează în programul de lucru al Comisiei pentru anul 2010;
3.
subliniază că revizuirea sistemului european de standardizare trebuie să-și aducă contribuția în materie de inovare europeană și de dezvoltare sustenabilă, să crească nivelul de competitivitate al Uniunii, să consolideze poziția acesteia în cadrul comerțului internațional și să fie în beneficiul bunăstării cetățenilor săi;
4.
apreciază raportul Grupului de experți pentru revizuirea sistemului european de standardizare (EXPRESS); solicită organismelor naționale și europene de standardizare, statelor membre și Comisiei să implementeze recomandările strategice din acest raport pentru a crea un sistem european de standardizare capabil să răspundă nevoilor economice și sociale și să își mențină rolul de lider în cadrul sistemului mondial de standardizare;
5.
solicită Comisiei ca propunerea de revizuire a actualului cadru juridic privind standardizarea europeană să fie însoțită de un document de strategie care să stabilească un cadru general de acțiune la nivel european și național și să includă propuneri concrete pentru măsurile de îmbunătățire care nu pot fi implementate prin revizuirea legislației; subliniază că un astfel de document de strategie nu ar trebui să se limiteze la recomandările conținute în raportul EXPRESS;
6.
salută Cartea albă a Comisiei privind „Modernizarea standardizării în domeniul tehnologiei informației și a comunicațiilor (TIC) în UE – direcții de înaintare”; invită statele membre și Comisia să implementeze recomandările-cheie conturate în Cartea albă, cu scopul de a asigura dezvoltarea, în cadrul sistemului european de standardizare și al celui internațional, a unor standarde TIC mondiale relevante pentru a fi implementate și utilizate în politicile UE și în contractele de achiziții publice;
7.
aprobă intenția Comisiei de a integra în cadrul juridic privind standardizarea europeană principiile Acordului Organizației Mondiale a Comerțului privind barierele tehnice în calea comerțului (transparență, deschidere, imparțialitate, consens, eficacitate, relevanță și coerență) pentru a consolida aplicarea acestora în cadrul sistemului european de standardizare; consideră că integrarea principiilor respective nu ar trebui să ducă la creșterea numărului organismelor europene de standardizare recunoscute peste cele trei deja existente, și anume CEN, CENELEC și ETSI;
8.
consideră că aceste principii ar putea fi completate prin atribute suplimentare, cum ar fi întreținerea, disponibilitatea, calitatea, neutralitatea și responsabilitatea; consideră că toate aceste principii trebuie detaliate și definite în continuare și că trebuie introdus un sistem specific de monitorizare pentru a asigura implementarea lor la nivel național și european în cadrul elaborării de standarde în sprijinul politicilor și legislației europene;
9.
subliniază însă că numai aceste principii nu sunt suficiente pentru a garanta că toate părțile interesate - reprezentând în special sectoare precum sănătatea, siguranța, consumatorii și mediul - sunt reprezentate corespunzător în procesul de elaborare de standarde din cadrul sistemului european de standardizare; consideră, prin urmare, că un element vital îl constituie adăugarea principiului „reprezentării adecvate”, dat fiind că este extrem de important ca punctele de vedere ale tuturor părților interesate să fie luate în considerare în mod adecvat ori de câte ori este în joc interesul public, în special în cadrul elaborării unor standarde menite să sprijine legislația și politicile UE, recunoscând în același timp nevoia de angajare a celor mai relevanți experți tehnici pentru un proiect de standardizare specific;
10.
subliniază faptul că IMM-urile, deși reprezintă o parte esențială a pieței europene, nu sunt implicate în mod adecvat în sistemul de standardizare și, prin urmare, nu pot exploata pe deplin beneficiile care decurg din standardizare; consideră că este esențială îmbunătățirea reprezentării și participării acestora în sistem, în special în comitetele tehnice la nivel național; invită Comisia să identifice, prin studiul său de impact în contextul revizuirii sistemului european de standardizare, cea mai bună modalitate de atingere a acestui obiectiv, evaluând fondurile necesare pentru sprijinirea IMM-urilor;
11.
subliniază că, deși standardele au contribuit la o îmbunătățire considerabilă a calității și siguranței bunurilor, disponibilitatea lor în domeniul serviciilor nu este deloc pe măsura importanței economice și a potențialului acestui sector; observă în special că numărul standardelor naționale pentru servicii elaborate în Europa în ultimii ani depășește cu mult numărul echivalent de standarde europene dezvoltate în acest sector;
12.
recunoaște faptul că standardele pentru servicii răspund adesea caracteristicilor naționale specifice și că elaborarea lor depinde de nevoile pieței, de interesele consumatorilor și de interesul public; subliniază că elaborarea de standarde europene pentru servicii, precum și elaborarea de către organismele profesionale a propriei lor carte a calității sau a unor etichete de calitate la nivelul Uniunii, așa cum prevede Directiva 2006/123/CE privind serviciile în cadrul pieței interne, ar trebui să favorizeze o și mai mare armonizare în acest sector, să sporească transparența, calitatea și competitivitatea serviciilor europene și să promoveze concurența, inovarea, reducerea barierelor comerciale și protecția consumatorilor;
13.
sprijină, așadar, intenția Comisiei de a include standardele pentru servicii în cadrul juridic al standardizării europene, întrucât se va asigura astfel nu numai notificarea tuturor standardelor naționale pentru servicii care ar putea constitui bariere tehnice în calea comerțului pe piața internă, ci se va crea și baza juridică corespunzătoare în temeiul căreia Comisia va putea solicita organismelor europene de standardizare să elaboreze standarde în anumite domenii bine definite și analizate cu atenție din sectorul serviciilor; sugerează Comisiei să încurajeze furnizorii de servicii să elaboreze standarde în cadrul organismelor europene de standardizare pentru a evita, pe cât posibil, fragmentarea între diferitele standarde naționale, asigurând faptul că standardele pentru servicii răspund nevoilor pieței și ale consumatorilor, precum și interesului public; sprijină acțiunile întreprinse pentru a garanta calitatea furnizării de servicii, cum ar fi cartele și etichetele de calitate elaborate de organismele profesionale, și încurajează toți actorii relevanți să participe la procesul de standardizare europeană;
Consolidarea sistemului european de standardizare
(a)
Observații generale
14.
reafirmă că standardizarea europeană în sprijinul legislației vizate de „noua abordare” s-a dovedit a fi un instrument de succes, esențial pentru realizarea pieței unice; observă că numărul de mandate de standardizare în sprijinul legislației în alte domenii decât cele vizate de „noua abordare” a crescut în ultimii ani, ceea ce arată că acest model a fost adoptat pentru o gamă largă de politici ale UE; consideră că este oportun să se extindă utilizarea standardelor și în alte domenii ale legislației și politicilor Uniunii decât cele referitoare la piața unică, ținând seama de caracteristicile domeniilor respective, în conformitate cu principiile unei mai bune legiferări;
15.
susține că este foarte important să se stabilească o linie de demarcație între legislație și standardizare pentru a se evita orice interpretare eronată în ceea ce privește obiectivele legislative și nivelul de protecție dorit; insistă asupra faptului că legislatorul european trebuie să fie extrem de vigilent și precis atunci când definește cerințele esențiale în materie de reglementare, iar Comisia trebuie să definească cu claritate și precizie obiectivele activității de standardizare în cadrul mandatelor; subliniază că rolul organismelor de standardizare ar trebui să se limiteze la definirea mijloacelor tehnice de atingere a obiectivelor stabilite de legislator, asigurând, de asemenea, un nivel ridicat de protecție;
16.
reiterează faptul că este esențial ca standardele europene să fie elaborate într-o perioadă de timp rezonabilă, în special în acele domenii în care este nevoie rapidă de standarde pentru a satisface cerințele politicilor publice și condițiile deosebit de dinamice ale pieței; invită, așadar, organismele naționale și europene de standardizare să îmbunătățească în continuare eficiența și eficacitatea, ținând seama de faptul că accelerarea procesului de standardizare nu trebuie să aibă loc în detrimentul principiilor deschiderii, calității, transparenței și consensului între toate părțile interesate;
17.
admite că simplificarea procedurii de elaborare a standardelor este foarte importantă; invită Comisia să găsească, în colaborare cu părțile interesate, noi modalități de optimizare a adoptării eficiente de standarde europene;
18.
consideră că procesul de standardizare va fi accelerat parțial printr-o mai bună consultare între Comisie și organismele europene de standardizare înaintea emiterii unui mandat, ceea ce le va permite acestora să răspundă mai rapid, de preferință în termen de două luni, în ceea ce privește posibilitatea lor de a desfășura un proiect de standardizare;
19.
constată importanța comitetului instituit de Directiva 98/34/CE ca forum între Comisie și statele membre în cadrul dezbaterii problemelor legate de regulamentele tehnice și de standardizare; consideră că reprezentanții Parlamentului European ar trebui invitați la reuniunile acestui comitet (sau ale organismului ce îi va succede), care, păstrându-se statutul de observator al organismelor europene și naționale de standardizare, ar trebui să fie, de asemenea, după caz, deschise participării ca observatori a organismelor părților interesate la nivel european, în special în timpul dezbaterii mandatelor de standardizare;
20.
invită Comisia să elaboreze și să implementeze, în colaborare cu organismele europene de standardizare, un sistem îmbunătățit și coerent de coordonare a politicii și activităților de standardizare care să acopere toate aspectele procesului de standardizare, de la pregătirea și atribuirea mandatelor, la monitorizarea activității comitetelor tehnice și garantarea faptului că standardele elaborate sunt în concordanță cu politicile UE și îndeplinesc cerințele esențiale ale legislației în cauză și până la adoptarea oficială, publicarea și utilizarea standardelor; subliniază rolul pe care l-ar putea avea categoriile de părți interesate relevante în calitate de grup consultativ care va asigura asistență Comisiei în ceea ce privește dezvoltarea unei platforme politice armonizate pentru standardizarea europeană;
21.
invită statele membre să pună în aplicare o politică coordonată privind standardizarea și să adopte o abordare coerentă cu privire la utilizarea standardelor în sprijinul legislației; invită Comisia să se asigure că realizarea obiectivelor politicilor UE nu este periclitată de eforturi de standardizare necoordonate, de standarde concurente sau inutile sau de existența unui număr prea mare de mecanisme de certificare;
22.
invită Comisia să revizuiască și să raționalizeze procesul de alocare a mandatelor de standardizare organismelor europene de standardizare, astfel încât acesta să includă o fază de consultare cu părțile interesate relevante și o analiză amănunțită care să justifice nevoia unei noi activități de elaborare a standardelor, pentru a asigura importanța elaborării de standarde, precum și pentru a evita duplicarea și proliferarea standardelor și specificațiilor divergente;
23.
invită, de asemenea, Comisia să prezinte un plan de acțiune care să vizeze un sistem de standardizare al UE mai integrat, o elaborare mai eficientă și mai eficace a standardelor, un acces mai bun la standardizare, în special pentru IMM-uri, un rol mai semnificativ al UE în cadrul elaborării de standarde la nivel internațional și un sistem financiar mai sustenabil pentru dezvoltarea de standarde;
24.
subliniază rolul important al consultanților specialiști în „noua abordare” în verificarea conformității standardelor armonizate cu legislația corespunzătoare a UE; atrage atenția asupra faptului că acești consultanți sunt în prezent selectați de organismele europene de standardizare și lucrează în cadrul acestora, lucru care plasează o sarcină administrativă considerabilă asupra acestor organisme și care, uneori, creează îngrijorare în rândul părților interesate cu privire la imparțialitatea și independența procesului; invită Comisia, prin urmare, să evalueze necesitatea unei revizuiri a procedurilor existente; consideră, de asemenea, că Comisia ar trebui să identifice o procedură prin care să se garanteze faptul că standardele bazate pe un mandat respectă legislația și politicile Uniunii din alte domenii decât cele vizate de „noua abordare”; consideră că acest lucru trebuie realizat în timpul elaborării standardelor pentru a evita întârzierile și ineficiențele cauzate de respingerea
ex-post
;
25.
invită Comisia și statele membre să verifice standardele mai atent în momentul furnizării, pentru a garanta că acestea îndeplinesc cerințele mandatului, în special în cazul în care standardele sunt utilizate în scopul legislației vizate de „noua abordare”, asigurându-se în același timp că nu vor apărea întârzieri suplimentare semnificative în procedura de aprobare a standardelor; intenționează să examineze – în contextul revizuirii viitoare a sistemului european de standardizare – posibilitatea extinderii asupra Parlamentului a dreptului, în prezent acordat Comisiei și statelor membre, de a dezbate un standard armonizat care nu pare să satisfacă în întregime cerințele esențiale ale legislației corespunzătoare;
26.
solicită Comisiei, pentru a asigura o transparență sporită, să facă publice deciziile privind obiecțiile formale la standarde într-un mod consolidat și să pună la dispoziție un tabel actualizat cu toate acțiunile legate de obiecțiile formale; invită, de asemenea, Comisia să prezinte un raport anual referitor la mandatele de standardizare și stadiul îndeplinirii acestora;
27.
invită organismele europene de standardizare să-și consolideze mecanismele existente ale căilor de atac la care urmează să se recurgă în cazul apariției unei neînțelegeri privind un standard; ia act de faptul că mecanismele actuale ar putea să nu fie întotdeauna eficiente, întrucât componența acestora reflectă în practică poziția celor care au aprobat un standard; propune, așadar, lărgirea componenței pentru a permite participarea experților externi independenți și/sau a părților europene interesate din cadrul societății care în prezent sunt membri asociați sau parteneri de cooperare ai organismelor europene de standardizare;
28.
își exprimă sprijinul pentru Keymark, o marcă de certificare europeană voluntară a CEN/CENELEC care demonstrează conformitatea cu standardele europene; subliniază că Keymark reprezintă o alternativă valoroasă la diferitele mecanisme naționale de certificare care presupun testarea multiplă și marcarea produselor în mai multe state membre și care, prin urmare, pot deveni un obstacol în calea comerțului în cadrul pieței interne și pot genera costuri semnificative pentru companiile mici, situație care se poate reflecta în prețuri mai mari pentru consumatori; încurajează, așadar, organismele naționale de standardizare și alte organisme naționale de certificare să promoveze Keymark ca o alternativă la mecanismele naționale de certificare; solicită, de asemenea, desfășurarea unei campanii paneuropene de informare pentru a sensibiliza întreprinderile și consumatorii cu privire la beneficiile oferite de Keymark;
29.
este conștientă de faptul că sistemul actual al UE de finanțare a standardizării europene provoacă deseori frustrări în ceea ce privește modificările normelor, costul ridicat de audit și întârzierile legate de autorizarea plăților; subliniază existența nevoii urgente de a reduce aceste costuri și sarcina administrativă ridicată, care uneori depășesc beneficiile ajutorului financiar acordat, respectând în același timp normele UE în domeniul financiar; invită Comisia și toate părțile interesate să asigure sustenabilitatea financiară a sistemului, inclusiv prin parteneriate public-private și prin planificări financiare multianuale, care este esențială pentru asigurarea eficacității și eficienței acestui sistem în cadrul concurenței globale; consideră că organismele europene de standardizare și Comisia și-ar putea îmbunătăți cooperarea pentru a garanta un cadru stabil și accesibil pentru contribuția financiară a UE la standardizarea europeană, care va spori în mod semnificativ eficiența sistemului;
(b)
Îmbunătățirea accesului la procesul de standardizare
30.
recunoaște principiul delegării naționale ca fiind un element fundamental al sistemului european de standardizare, în special în procesul de elaborare a standardelor în cadrul CEN și al CENELEC; subliniază totuși că, așa cum a confirmat și studiul privind accesul la standardizare, în marea majoritate a țărilor europene participarea părților interesate din cadrul societății la procesul de elaborare a standardelor este inexistentă sau rămâne la un nivel foarte redus;
31.
încurajează, prin urmare, organismele naționale și europene de standardizare să promoveze și să faciliteze participarea efectivă a tuturor părților interesate la procesul de standardizare, în special a reprezentanților întreprinderilor mici și mijlocii și a tuturor reprezentanților interesului public, cum ar fi consumatorii (inclusiv persoanele cu dizabilități și consumatorii vulnerabili), activiștii pentru protecția mediului, lucrătorii și organismele reprezentând alte interese ale societății;
32.
invită, de asemenea, Comisia să investigheze cauzele participării reduse a părților interesate din cadrul societății și a IMM-urilor la nivel național și, după caz, să promoveze măsuri pentru statele membre, care să asigure un acces mai bun al părților interesate din cadrul societății și al IMM-urilor la procesul național de standardizare; salută eforturile depuse de CEN/CENELEC și organismele naționale de standardizare în punerea în aplicare a „setului de 58 de recomandări” din studiul privind accesul IMM-urilor la standardizare și a recomandărilor raportului EXPRESS cu privire la îmbunătățirea accesului tuturor părților interesate;
33.
subliniază nevoia, recunoscută încă din anii „90, de a asigura participarea directă la nivel european a părților interesate din cadrul societății pentru ca punctele de vedere ale acestora să poată fi reflectate mai eficace, dat fiind faptul că reprezentarea lor în cadrul comitetelor tehnice naționale din majoritatea statelor membre rămâne slabă; afirmă că, întrucât au fost realizate progrese foarte limitate în ceea ce privește intensificarea participării părților interesate din cadrul societății la nivel național, trebuie menținut și consolidat sprijinul financiar și politic pentru organizațiile europene create pentru a le reprezenta, cel puțin până în 2020; invită organizațiile respective să joace un rol important în furnizarea de consultanță statelor membre și asociațiilor naționale ale părților interesate pentru a consolida participarea părților interesate în cauză la nivel național;
34.
consideră că aceste organizații europene care reprezintă interesele societății trebuie să obțină un rol mai puternic în cadrul organismelor europene de standardizare; invită, prin urmare, Comisia și organismele europene de standardizare să promoveze diverse măsuri în vederea realizării acestui obiectiv, inclusiv, fără a se aduce atingere principiului delegării naționale, permițând organizațiilor respective să devină membri efectivi, dar fără drept de vot, în cadrul organismelor europene de standardizare, cu condiția să fie membri asociați sau parteneri de cooperare; consideră, de asemenea, că organismele naționale de standardizare trebuie să joace un rol cheie în promovarea și consolidarea participării părților interesate din cadrul societății la procesul de standardizare, având în vedere supremația principiului delegării naționale;
35.
ia act de evoluțiile recente din cadrul Organizației Internaționale de Standardizare (ISO), în special modelul utilizat pentru elaborarea standardului ISO 26000 privind responsabilitatea socială, proces în care organismele naționale de standardizare au avut dreptul de a numi pentru participarea la grupul de lucru respectiv un singur reprezentant din fiecare dintre cele șase categorii de părți interesate identificate [industrie, consumatori, guvern, sindicate, ONG-uri și sectorul SSRO (servicii, asistență, cercetare și altele)]; susține că utilizarea unui model similar ar trebui să fie analizată cu atenție de către organismele europene de standardizare și Comisie, în colaborare cu toate părțile interesate, ca o alternativă pentru elaborarea standardelor în domenii de interes public excepțional, și că rezultatele acestei analize ar trebui raportate Parlamentului; invită Comisia să propună mijloace financiare în vederea sprijinirii unui asemenea model alternativ;
(c)
Consolidarea principiului delegării naționale
36.
subliniază că, deși organismele naționale de standardizare constituie un element central al sistemului european de standardizare, există diferențe semnificative între acestea din punctul de vedere al resurselor, al expertizei tehnice și al implicării părților interesate în procesul de standardizare; subliniază faptul că inegalitățile existente provoacă un dezechilibru considerabil în ceea ce privește participarea lor efectivă la sistemul european de standardizare, în timp ce resursele limitate din cadrul anumitor organisme naționale de standardizare pot împiedica implicarea lor efectivă în procesul de elaborare a standardelor;
37.
solicită Comisiei și organismelor europene de standardizare să promoveze programe de formare și să ia toate măsurile necesare pentru a permite organismelor naționale de standardizare mai slabe, care nu dispun în prezent de secretariate ale unor comitete tehnice sau care nu participă la activitatea de standardizare europeană la un nivel ce corespunde structurii lor economice, să își asume un rol mai activ în procesul de standardizare pentru a spori încrederea în piața internă și a asigura condiții de concurență echitabile; consideră că sunt necesare, de asemenea, programe de formare pentru IMM-uri pentru a consolida participarea lor la procesul de elaborare a standardelor și a evidenția importanța standardizării ca instrument strategic de afaceri;
38.
salută inițiativa CEN și CENELEC de a introduce un proces de evaluare
inter pares
pentru a evalua aplicarea în mod corect de către organismele naționale de standardizare a principiilor OMC (și a atributelor suplimentare) și pentru a încuraja îmbunătățirea continuă și schimbul de bune practici; subliniază faptul că acest proiect ar trebui să servească drept instrument eficient pentru consolidarea organismelor naționale de standardizare și participarea îmbunătățită a tuturor părților interesate relevante la nivel național; consideră că acest proiect ar trebui să implice toate organismele naționale de standardizare și să fie susținut de audituri independente; invită CEN și CENEL să pregătească și să publice un raport privind rezultatele procesului de evaluare
inter pares
;
39.
îndeamnă statele membre să asigure reprezentarea efectivă a tuturor părților interesate relevante în comitetele tehnice naționale, stabilind mecanisme de monitorizare și de raportare și oferind sprijin financiar și programe de formare pentru părțile interesate mai slabe din cadrul societății și, dacă este cazul, federațiilor IMM-urilor și ale întreprinderilor artizanale, în vederea asigurării participării efective a acestora; subliniază că este important să se acorde utilizatorilor acces electronic la informațiile privind standardele;
40.
invită organismele europene de standardizare și statele membre să furnizeze periodic Comisiei un raport privind stadiul activității acestora pentru a asigura o reprezentare adecvată a tuturor părților interesate în organismele tehnice responsabile cu elaborarea standardelor bazate pe un mandat, care să aibă drept fundament cerințe specifice de raportare; subliniază faptul că aceste rapoarte trebuie integrate ulterior într-un raport al Comisiei privind eforturile întreprinse de organismele naționale și europene de standardizare și rezultatele obținute;
41.
invită organismele naționale de standardizare să acorde părților interesate mai slabe acces liber la comitetele de standardizare și să elaboreze instrumente de îmbunătățire a implicării părților interesate, inclusiv un mecanism de consultare online gratuit și simplu de utilizat pentru toate propunerile de standarde noi; încurajează aceste organizații să utilizeze pe deplin tehnologiile de informare și comunicare (TIC) în vederea consolidării participării părților interesate prin intermediul unor reuniuni și al unei dezbateri online; încurajează, de asemenea, organismele naționale de standardizare să asigure comunicarea dincolo de granițele sistemului, în special pentru anchete publice privind noile standarde, întrucât anchetele publice vizează de obicei participanții actuali ai sistemului;
42.
regretă că autoritățile publice din majoritatea statelor membre dovedesc un interes limitat pentru participarea la procesele de elaborare a standardelor, în pofida importanței standardizării ca instrument de sprijin al legislației și al politicilor publice; îndeamnă statele membre – în calitate de reprezentanți ai intereselor cetățenilor – și, în special, autoritățile de supraveghere a piețelor să trimită reprezentanți care să participe la toate comitetele tehnice naționale care reflectă procesul de elaborare de standarde în sprijinul legislației și al politicilor UE; subliniază faptul că prezența autorităților naționale în dezbaterea privind elaborarea standardelor este esențială pentru funcționarea corespunzătoare a legislației în domeniile vizate de „noua abordare” și pentru evitarea obiecțiilor formale
ex-post
la adresa standardelor armonizate;
43.
invită organismele naționale de standardizare ca, în interesul asigurării unei concurențe loiale pe piața internă, să urmeze codul etic al ISO pentru a garanta că imparțialitatea standardelor nu este periclitată de alte activități precum certificarea sau acreditarea; subliniază, de asemenea, importanța elaborării de standarde și orientări pentru evaluarea conformității, precum și a promovării adoptării și utilizării lor echitabile, în special în ceea ce privește cerințele de integritate, obiectivitate și imparțialitate;
(d)
Facilitarea accesului la standarde
44.
admite că standardizarea europeană contribuie la crearea unor condiții de concurență echitabile pentru toți actorii de pe piață, în special pentru IMM-uri, care constituie coloana vertebrală a economiei europene și a căror contribuție este esențială pentru sistem; recunoaște totuși că implicarea lor în procesul de standardizare nu este întotdeauna pe măsura importanței lor economice, iar complexitatea și costurile standardelor pot reprezenta un obstacol pentru IMM-uri;
45.
subliniază că standardele ar trebui concepute și adaptate pentru a ține seama de caracteristicile și mediul IMM-urilor, în special ale întreprinderilor mici și de artizanat și ale microîntreprinderilor; salută inițiativele recente ale organismelor europene și naționale de standardizare de a implementa recomandările din studiul privind accesul IMM-urilor la standardizarea europeană și consideră că acestea trebuie considerate ca fiind cele mai bune practici; salută și încurajează, de asemenea, măsurile propuse în programele CEN/CENELEC privind IMM-urile în vederea facilitării utilizării standardelor de către IMM-uri; subliniază că ar trebui luate măsuri suplimentare pentru a se asigura că IMM-urile pot participa pe deplin la elaborarea de standarde și că au un acces mai bun și mai puțin costisitor la acestea;
46.
subliniază, în special, că Uniunea și statele membre ar trebui să permită o mai bună reprezentare a intereselor IMM-urilor și ale întreprinderilor artizanale în momentul elaborării standardelor punând în aplicare măsurile strategice prevăzute de „Small Business Act”, în conformitate cu cel de-al șaptelea principiu al acestuia: sprijin financiar din partea UE, reducerea costului accesului la standarde, publicarea în mod sistematic a unor rezumate ale standardelor europene și asigurarea unei componențe echitabile a comitetelor de standardizare;
47.
invită, de asemenea, Comisia să simplifice, acolo unde este posibil, procedurile și să ia în considerare principiul „a gândi mai întâi la scară mică” în ceea ce privește viitoarele modificări; recomandă Comisiei să includă aspectele legate de standardizare în programul viitoarei săptămâni a IMM-urilor;
48.
susține că accesul utilizatorilor la standardele europene elaborate în sprijinul legislației și al politicilor UE este un aspect important care trebuie să fie examinat în continuare; consideră că pentru elaborarea standardelor private/industriale și a standardelor armonizate/bazate pe un mandat ar trebui avute în vedere sisteme diferite de stabilire a prețurilor; invită în special organismele naționale de standardizare să reducă costurile practicând tarife speciale și oferind pachete de standarde la preț redus, precum și să examineze moduri suplimentare de îmbunătățire a accesului, în special pentru IMM-uri;
49.
reamintește totuși faptul că prețul de achiziție a unui standard corespunde doar într-o proporție redusă costului total suportat de utilizatorii de standarde care, de obicei, trebuie să aloce resurse substanțial mai mari pentru a implementa standardul impus în activitatea lor economică;
50.
subliniază că standardele ar trebui să fie inteligibile, simple și ușor de utilizat, astfel încât să poată fi mai bine implementate de utilizatori; consideră esențial să se reducă, acolo unde este cazul, numărul excesiv de referințe încrucișate între standarde și să se rezolve problema dificultăților actuale legate de identificarea grupului de standarde relevante pentru un anumit produs sau proces; invită organismele naționale și europene de standardizare, precum și asociațiile profesionale să elaboreze orientări ușor de utilizat pentru folosirea standardelor, sinteze online gratuite, acces online mai bun la proiecte de consultare și funcții simple de căutare electronică;
51.
salută inițiativa în curs de derulare a organismelor europene de standardizare de a întocmi și publica online, fără limitarea accesului, un rezumat al tuturor standardelor lor și solicită realizarea rapidă a acestui proiect; subliniază totuși că acest proiect ar trebui să fie, de asemenea, implementat la nivel național pentru a permite utilizatorilor de standarde să obțină informații referitoare la articolele acoperite de fiecare standard în limba lor maternă, prin intermediul site-urilor web ale organismelor naționale de standardizare;
52.
evidențiază importanța furnizării standardelor în toate limbile oficiale ale UE pentru a asigura înțelegerea corectă a acestora de către utilizatori; invită Comisia să ofere în continuare sprijin și să simplifice măsurile financiare de traducere a standardelor armonizate;
Standardizarea în sprijinul inovării și al competitivității durabile într-un mediu globalizat
53.
recunoaște că standardizarea europeană constituie un instrument major de promovare a inovării, a cercetării și a dezvoltării, contribuind la creșterea competitivității Uniunii și la realizarea pieței interne; subliniază beneficiile economice importante aduse de aceasta, permițând societăților să realizeze un transfer mai rapid de cunoștințe, să reducă costurile și riscurile, să aibă un acces mai rapid pe piață și să obțină o valoare crescută a inovației;
54.
admite că, deși standardizarea poate fi un instrument major de facilitare a exploatării noilor tehnologii, există un decalaj semnificativ în ceea ce privește aplicarea rezultatelor cercetării și dezvoltării în elaborarea de standarde; subliniază nevoia de a îmbunătăți cunoașterea reciprocă și cooperarea între organismele de standardizare, inovatori, mediul academic și comunitățile de cercetare; subliniază că includerea de noi cunoștințe în standarde, în special cunoștințe provenite din programele de cercetare și de inovare finanțate public, va promova inovarea și competitivitatea;
55.
invită Comisia și statele membre, în colaborare cu organismele naționale de standardizare, să promoveze includerea standardizării în programele școlare, în educație (de exemplu școli economice și tehnice), în programele de învățare de-a lungul vieții și în campaniile de informare pentru a spori gradul de sensibilizare în rândul operatorilor economici și al factorilor de decizie actuali și viitori în ceea ce privește importanța și beneficiile standardelor; invită organismele naționale de standardizare să coopereze mai strâns cu asociațiile profesionale și să ofere informații plauzibile IMM-urilor cu privire la avantajele economice rezultate ca urmare a utilizării standardelor; invită, de asemenea, Comisia să se asigure că în cadrul programului „Erasmus pentru tinerii antreprenori” se pune problema standardizării; încurajează măsurile menite să evalueze, să cuantifice și să comunice beneficiile economice și sociale ale standardizării;
56.
consideră că programele-cadru europene pentru cercetare, competitivitate și inovare pot aduce o contribuție importantă la procesul de elaborare a standardelor, dedicând un capitol standardizării; consideră că o astfel de măsură ar îmbunătăți înțelegerea beneficiilor aduse de standarde și ar contribui la promovarea unei abordări sistematice mai în amonte, între cercetare, inovare și standardizare; invită Comisia să includă „relevanța pentru standardizare” printre criteriile de evaluare a proiectelor din domeniul cercetării și dezvoltării finanțate de UE, să promoveze proiecte referitoare la standardizare și să sporească gradul de sensibilizare în legătură cu proiectele respective prin mijloace inovatoare;
57.
invită Comisia să dezvolte activități de supraveghere tehnologică în scopul de a stabili utilitatea standardizării în ceea ce privește viitoarele rezultate ale activității de cercetare și dezvoltare, să faciliteze fluxul și transparența informațiilor necesare în vederea pătrunderii și a funcționării pe piață ale activităților de cercetare și dezvoltare și, în acest sens, să promoveze mecanisme de evaluare ușor accesibile și ușor de utilizat prin internet;
58.
solicită statelor membre să utilizeze standardele europene în achizițiile publice pentru a îmbunătăți calitatea serviciilor publice și pentru a promova tehnologiile inovatoare; subliniază însă că prin utilizarea standardelor nu ar trebui să se impună bariere suplimentare, în special pentru micile întreprinderi care doresc să participe la procedurile de achiziții publice;
59.
reafirmă faptul că abordarea schimbărilor climatice și a altor provocări globale viitoare în domeniul energiei și al mediului implică dezvoltarea și promovarea tehnologiilor curate și a produselor ecologice; consideră, așadar, că aspectele de mediu trebuie integrate urgent în toate produsele și serviciile relevante și că sistemul european de standardizare trebuie să elaboreze un sistem îmbunătățit, care să asigure abordarea adecvată a acestor aspecte în timpul elaborării standardelor; subliniază nevoia de promovare a implicării active în comitetele de standardizare – la nivel național și european – a organismelor de mediu și a autorităților publice responsabile pentru protecția mediului; subliniază că necesitatea de a orienta eforturile europene de inovare către strategii globale de combatere a schimbărilor climatice și de reacție la provocările în materie de energie, societate și mediu trebuie, de asemenea, să se reflecte în elaborarea unor noi orientări privind modelele de standardizare;
60.
subliniază că ameliorarea sănătății umane și a condițiilor de trai implică dezvoltarea unor produse care pot contribui la dezvoltarea sănătoasă a populației și îmbunătăți accesibilitatea, în special pentru copii și persoanele vulnerabile; consideră, așadar, că aspectele din domeniul sănătății trebuie integrate urgent în toate produsele și serviciile relevante și că sistemul european de standardizare trebuie să elaboreze un sistem îmbunătățit, care să asigure abordarea adecvată a acestor aspecte în timpul elaborării standardelor; solicită în acest sens, de exemplu, elaborarea unor standarde europene privind încălțămintea adecvată din punct de vedere ortopedic pentru copii; subliniază nevoia de promovare a implicării active în comitetele de standardizare a experților și a autorităților publice din domeniul sănătății;
61.
subliniază că standardizarea are un mare potențial de a elimina barierele care împiedică persoanele cu handicap și cele în vârstă să își exercite capacitățile și să participe, în condiții de egalitate, la toate domeniile vieții; solicită, prin urmare, dezvoltarea de standarde care să țină seama de nevoile diverse ale populației și să creeze noi oportunități pentru întreprinderi de a oferi soluții inovatoare, în vederea favorizării dezvoltării de produse, servicii și infrastructuri accesibile tuturor; subliniază importanța conceptului de „design universal”, care reprezintă o provocare creativă și etică pentru organismele de standardizare, designeri, întreprinzători, autoritățile publice și factorii de decizie, deoarece scopul acestuia este de a permite tuturor persoanelor să aibă un acces egal, inter alia, la mediul construit, transport, educație, locuri de muncă, locuințe, unități medicale, informare și comunicare, cultură, activități recreative, produse de consum și servicii;
62.
solicită, prin urmare, Comisiei și OES să dezvolte și să sprijine o abordare sistematică a activităților lor de standardizare, pentru a garanta că standardele cuprind cerințe corespunzătoare privind accesibilitatea, în conformitate cu principiile „designului universal”, inclusiv un mecanism corespunzător de verificare care să garanteze că standardele în cauză reflectă în mod adecvat nevoile persoanelor cu handicap și a celor în vârstă; solicită, de asemenea, Comisiei, statelor membre și organizațiilor europene și naționale de standardizare să dezvolte și să sprijine cursuri de formare pentru persoanele cu handicap, pentru a spori participarea efectivă a acestora la procesul de elaborare a standardelor, precum și pentru organismele de standardizare, pentru a le familiariza cu aspectele legate de handicap și accesibilitate;
63.
îndeamnă toate statele membre să ratifice fără întârziere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap și să pună în aplicare în mod eficient prevederile acesteia în ceea ce privește promovarea principiilor designului universal în procesul de elaborare a standardelor; solicită, de asemenea, Comisiei și statelor membre să consolideze actualele norme privind achizițiile publice pentru a promova includerea clauzelor privind accesibilitatea în procedurile de atribuire a contractelor de achiziții publice, în vederea favorizării accesibilității și a oferirii de stimulente producătorilor pentru a dezvolta și oferi produse și servicii accesibile; solicită promovarea proiectelor în domeniul cercetării și dezvoltării finanțate de UE pentru a dezvolta produse inovatoare, bazate pe tehnologia asistivă, și pentru ca prevederile privind accesibilitatea să devină un criteriu pentru alocarea fondurilor structurale la nivel național și regional;
64.
subliniază faptul că, în vederea consolidării în continuare a nivelului de protecție a consumatorilor, procedura de elaborare a standardelor referitoare la Directiva privind siguranța generală a produselor ar trebui să devină prioritară;
65.
atrage atenția asupra Rezoluției Parlamentului European din 6 mai 2010 referitoare la autovehiculele electrice, în care este subliniată necesitatea desfășurării unor procese de standardizare eficiente în diferite domenii în vederea accelerării introducerii pe piață a autovehiculelor electrice în beneficiul competitivității și al mediului;
66.
subliniază faptul că atât drepturile de proprietate intelectuală, cât și standardizarea încurajează inovarea și facilitează diseminarea tehnologiei; subliniază faptul că trebuie să se stabilească un echilibru corect între interesele utilizatorilor standardelor și drepturile titularilor de proprietate intelectuală; invită organismele naționale și europene de standardizare să fie deosebit de vigilente atunci când elaborează standarde pe baza tehnologiilor brevetate, pentru a permite accesul larg al tuturor utilizatorilor; subliniază importanța de a garanta furnizarea licențelor pentru toate drepturile de proprietate intelectuală esențiale conținute de standarde în condiții loiale, rezonabile și nediscriminatorii;
67.
recunoaște că forurile și consorțiile contribuie considerabil la sistemul de standardizare, oferind specificații care au relevanță internațională și care sunt adesea mai receptive la noile tehnologii; subliniază că, în special în sectorul TIC, o serie de foruri și consorții au devenit organizații internaționale care produc specificații implementate la scară largă pe baza unor procese de elaborare deschise, transparente și bazate pe consens; consideră că organismele europene de standardizare și forurile/consorțiile trebuie să găsească modalități de a coopera în vederea planificării activităților lor prin transferarea de standarde la nivelul cel mai adecvat, internațional sau european, pentru a asigura coerența și pentru a evita fragmentarea sau duplicarea;
68.
solicită, de asemenea, organismelor europene de standardizare să dezvolte și să implementeze un mecanism îmbunătățit pentru adoptarea specificațiilor forurilor/consorțiilor ca standarde europene, fiind necesară în acest caz asigurarea consensului tuturor părților interesate prin proceduri consacrate de consultare a tuturor părților în cauză în conformitate cu principiul delegării naționale; subliniază că acest fapt nu ar trebui să restricționeze posibilitatea de a prezenta specificațiile forurilor/consorțiilor direct organismelor internaționale de standardizare pentru a beneficia de un statut mondial, cu condiția ca acest lucru să respecte principiile enunțate în cadrul acordului Organizației Mondiale a Comerțului privind obstacolele tehnice în calea comerțului (transparență, deschidere, imparțialitate, consens, eficacitate, relevanță și coerență);
69.
recunoaște că interoperabilitatea este cheia către inovație și competitivitate, în special în sectorul TIC, în care forurile și consorțiile joacă un rol; subliniază faptul că interoperabilitatea depinde nu numai de elaborarea standardelor/specificațiilor, ci și de implementarea acestora de către utilizatori; recunoaște rolul important jucat de forurile și consorțiile bazate pe utilizatori în obținerea interoperabilității; invită Comisia să crească gradul de coordonare între forurile și consorțiile din sectorul TIC și organismele oficiale de elaborare a standardelor, ceea ce ar putea spori interoperabilitatea și reduce riscul de dublare și de contradicție între standardele din sectorul TIC;
70.
subliniază că este extrem de necesar ca politica de standardizare în sectorul TIC să fie adaptată la piață și la evoluțiile politice, ceea ce va duce la realizarea unor obiective politice europene importante pentru care este nevoie de interoperabilitate, precum e-sănătatea, accesibilitatea, securitatea, e-business, e-guvernarea și transporturile, și va contribui la elaborarea unor standarde în sprijinul protecției datelor cu caracter personal;
71.
invită Comisia să pună în aplicare, pentru a susține alte politici ale UE, o politică UE de standardizare modernizată și extinsă cu privire la tehnologia informației, care ar trebui, printre altele, să asigure interoperabilitatea, certitudinea juridică și aplicarea măsurilor de siguranță corespunzătoare, reducând, totodată, sarcinile suplimentare pentru întreprinderi, riscurile pentru utilizatori, precum și obstacolele în calea liberei circulații a tehnologiei informației;
72.
invită Comisia să utilizeze în mod eficient temeiurile juridice existente care permit standardizarea tehnologiei informației, să identifice alte sectoare, domenii sau modalități de aplicare în ceea ce privește tehnologia informației în care utilizarea eficientă a standardizării UE ar putea fi folosită pentru a susține politicile UE și să prezinte propuneri corespunzătoare în acest sens; invită, de asemenea, Comisia să examineze posibilitatea de a utiliza, după caz, noua abordare și noul cadru legislativ ca model pentru o politică de standardizare modernizată în sectorul TIC în vederea susținerii politicilor UE;
73.
subliniază că standardele internaționale facilitează crearea unei piețe globale datorită utilizării unui standard identic în multe țări, axat pe o abordare bazată pe rezultate, care stimulează înțelegerea consumatorilor și încrederea în piață;
74.
subliniază faptul că dialogul de reglementare reprezintă un aspect important al dimensiunii externe a pieței interne și că există, prin urmare, nevoia de a proteja și consolida poziția sistemului european de standardizare în mediul internațional al standardizării pentru a promova elaborarea de standarde internaționale cu o relevanță într-adevăr mondială, pentru a facilita comerțul și a crește competitivitatea europeană, ținând cont în același timp de interesele legitime ale țărilor în curs de dezvoltare și evitând duplicarea inutilă a activităților deja efectuate la nivel internațional;
75.
susține detașarea a doi experți europeni în standardizare în China și India cu scopul de a oferi sprijin organismelor europene de standardizare, de a promova standardele europene și de a oferi feedback cu privire la sistemele de standardizare din aceste țări; solicită Comisiei să examineze necesitatea detașării unor experți în standardizare în alte regiuni ale lumii pentru a promova suplimentar sistemul european de standardizare;
76.
invită Comisia să coordoneze activitățile sale de standardizare cu partenerii noștri internaționali, de exemplu în cadrul dialogului transatlantic; încurajează Comisia, în acest sens, să pregătească și să ia măsurile necesare pentru consolidarea influenței standardizării europene la nivel mondial pentru a crește competitivitatea produselor și serviciilor europene în cadrul comerțului internațional;
77.
solicită un angajament reînnoit față de standardizarea internațională din partea factorilor interesați și a organismelor naționale de standardizare din Europa, pentru a valorifica poziția de lider a Europei și a avea avantajul primei mutări pe piețele mondiale; subliniază nevoia unei mai bune coordonări la nivel tehnic și politic între părțile interesate și organismele naționale de standardizare din Europa în ceea ce privește standardizarea internațională;
°
° °
78.
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.
