Pentru o politică europeană în materie de internet cu bandă largă
Industrie
2007-06-19 - 17:08
Elaborarea unei politicii europene în materie de internet cu bandă largă este esenţială pentru accesul regiunilor, în special al celor rurale izolate, la informaţii privind sănătatea, educaţia sau diferite servicii - estimează Parlamentul European.
Votând, marţi, un raport al lui Gunnar Hökmark (PPE-DE, SU), deputaţii europeni au cerut elaborarea unui program comunitar multianual pentru promovarea utilizării mai sigure a internetului şi a noilor tehnologii on-line.
Obiectivul principal constă în apropierea diferenţelor dintre zonele urbane şi cele rurale (în special aşezările din insule şi regiunile muntoase), în ce priveşte utilizarea acestei tehnologii.
În contextul dezvoltării extrem de rapide a noilor mijloace de comunicare, conexiunea de bandă largă constituie unica modalitate de acces, fiabilă din punct de vedere tehnic, la produsele oferite de mijloacele de comunicare în masă ca televiziunea prin internet şi telefonia prin internet.
Astfel, poate fi evitată apariţia unei prăpastii între populaţia rurală şi locuitorii aglomeraţiilor urbane, care dispun deja de conexiuni de bandă largă.
Gradul de pătrundere a serviciilor de bandă largă nu a fost acelaşi în toate Statele Membre şi în toate regiunile Uniunii; astfel de servicii în zonele inaccesibile (insule, zone montane etc.) şi rurale rămân limitate din cauza costului ridicat al serviciilor şi reţelelor de conectare în bandă largă.
Persistă o discrepanţă considerabilă în ceea ce priveşte pătrunderea serviciilor de bandă largă între centrele urbane şi zonele izolate, la fel între vechile State Membre şi cele noi.
La sfârşitul anului 2006, aproape 28% din gospodăriile din Uniunea Europeană aveau conexiune internet, precizează un sondaj Eurobarometru.
Totuşi, nu există o reţea uniformă a acestor conexiuni, unele regiuni fiind mult defavorizate.
Dacă în Olanda sau Danemarca utilizarea benzii largi este ceva obişnuit, foarte puţine gospodării din Grecia, Cipru, Slovacia sau România au acces la această tehnologie.
Apariţia internetului şi a tehnologiei de bandă largă a transformat economia globală, a integrat regiunile şi ţările, a creat o paradigmă dinamică în care cetăţenii, indiferent de locul în care trăiesc, au posibilităţi fără precedent în ce priveşte informaţia, comunicaţia, influenţa, participarea, consumul, viaţa profesională şi spiritul antreprenorial.
Servicii on-line (guvernare, sănătate, educaţie sau achiziţii) pot deveni complete şi pot consolida procesul de coeziune doar dacă stau în totalitate la dispoziţia cetăţenilor Uniunii şi a comunităţii de afaceri.
Aceasta se poate realiza prin conexiuni de bandă largă.
Potenţialul benzii largi
Deputaţii subliniază oportunităţile utilizării internetului cu bandă largă:
S-ar forma o piaţă internă cu aproape 500 de milioane de persoane conectate la banda largă;
Extinderea reţelelor în bandă largă, cu transmisie fiabilă pe o lărgime de bandă competitivă, este esenţială pentru dezvoltarea întreprinderilor, dezvoltarea societăţii şi promovarea serviciilor publice;
Europa ar deveni o economie de prim rang la nivel mondial, bazată pe cunoaştere;
Conectarea Europei
Dezvoltarea serviciilor de bandă largă în zonele rurale constituie un factor-cheie pentru participarea tuturor la societatea bazată pe cunoaştere; în plus, serviciile de bandă largă constituie un factor decisiv pentru dezvoltarea economică a regiunilor în cauză şi, prin urmare, ar trebui extinse pe o arie cât mai amplă.
Parlamentul solicită Statelor Membre să promoveze conexiunile la internet în bandă largă în fiecare şcoală, universitate şi centru educaţional din Uniunea Europeană, la fel introducerea învăţământului la distanţă, pentru ca, în viitor, nici un copil şi nici o persoană din Europa implicată în programele educaţionale să nu fie lipsită de accesul la internet.
Pentru eliminarea lacunelor din domeniul digital, este necesară promovarea unei structuri de bază, cum ar fi disponibilitatea calculatoarelor în gospodării şi în instituţiile publice.
Rolul-cheie al inovării
Soluţionarea problemelor grave din zonele rurale, slab populate şi inaccesibile (insule, zone montane etc.) depinde de noile utilizări inovatoare ale tehnologiilor de informaţie şi comunicare.
Serviciile de bandă largă vor veni în sprijinul regiunilor, în special al celor cel mai puţin dezvoltate, în sensul atragerii oportunităţilor de afaceri, al facilitării lucrului la distanţă, al acordării unor servicii noi de diagnosticare şi îngrijiri medicale şi al dobândirii unor standarde educaţionale şi servicii publice îmbunătăţite.
Noua tehnologie oferă soluţii interesante şi ieftine pentru zonele izolate, inaccesibile (insule, zone montane etc.) şi cele rurale, deoarece conexiunile fără fir, comunicaţiile prin mobil şi satelit pot furniza accesul la banda largă al zonelor care nu beneficiază, în mod normal, de reţele fixe.
Deputaţii constată că aceste noi tehnologii ar trebui luate în considerare în momentul alocării spectrului radio.
Toate zonele geografice sau grupurile socio-economice ar trebui să aibă posibilitatea investiţiei în tehnologia nouă şi mai rapidă.
Parlamentul solicită instituţiilor Comunităţii şi Statelor Membre o colaborare consolidată în ce priveşte gestionarea spectrului radio, pentru a facilita utilizarea spectrului prin intermediul unei game largi de tehnologii fără fir şi mobile (terestre şi prin satelit).
Impactul conţinutului
Parlamentul invită Executivul şi Statele Membre ca la informatizarea administraţiilor publice, a instituţiilor de învăţământ şi a Întreprinderilor Mici şi Mijlocii (IMM) să acorde prioritate soluţiilor şi tehnologiilor bazate pe accesul la internet în bandă largă (de exemplu, Application Service Providers, Terminal Server etc.).
Un cadru clar şi stimulant
Autorităţile publice joacă un rol important în stimularea extinderii reţelei în bandă largă.
Conform deputaţilor europeni, autorităţile publice ar trebui să adopte măsuri pentru a încuraja cererea şi investiţiile în infrastructuri fixe.
Rolul principal al Statelor Membre în promovarea conectării în bandă largă constă în asigurarea unui mediu în care există certitudine legală, care încurajează concurenţa şi care stimulează investiţiile, estimează deputaţii europeni.
Regulile de concurenţă şi protecţia consumatorilor
Este absolut necesar ca organismele de reglementare naţionale, autorităţile din domeniul concurenţei şi guvernele naţionale şi locale să acorde simultan prioritate promovării concurenţei şi investiţiilor pe pieţele de bandă largă, aplicării de sancţiuni pentru combaterea abuzurilor de poziţie dominantă şi a cartelurilor, precum şi reducerii barierelor pentru acces, astfel ca piaţa să producă inovaţie.
Pentru dezvoltarea mai rapidă a conectării la bandă largă în zonele rurale, n-ar trebui impuse nici un fel de restricţii legate de utilizarea comună a reţelelor în mod voluntar de către administratorii de infrastructură.
Parlamentul subliniază nevoia asigurării unei infrastructuri de bandă largă la nivelul comunităţilor locale, conform principiului de parteneriat public-privat şi ţinând cont de accesul egal.
Finanţarea publică, acolo unde este necesară
Finanţarea publică la nivel naţional şi comunitar ar trebui să fie neutră în materie de concurenţă şi ar trebui să contribuie la investiţii viabile în plan comercial, consideră deputaţii.
Contractele de achiziţii publice ar trebui atribuite prin licitaţii deschise, transparente, concurenţiale şi nediscriminatorii, spun ei.
Infrastructurile finanţate din fonduri publice ar trebui puse la dispoziţie pe baza unui acces egal, nefavorizând nici un furnizor de servicii în mod special, estimează Parlamentul European.
La fel, intervenţia publică sub formă de împrumuturi şi subvenţii, adesea pusă în aplicare prin parteneriate de tip public-privat, ar trebui consolidată în zonele defavorizate.
Asistenţa publică oferită infrastructurii de conectare în bandă largă trebuie să respecte principiul „neutralităţii tehnologiei”, fără să favorizeze nici o tehnologie anume şi fără să traseze limite în ce priveşte alegerile în materie de tehnologie ale regiunilor.
Fragmentarea infrastructurii tehnice trebuie evitată, totodată trebuie luate în considerare curentele de dezvoltare, nevoile viitoare ale utilizatorilor, precum şi promovarea construirii unor noi conexiuni de bandă largă cu o capacitate mai mare.
Intervenţii deputaţi români
Gabriela Creţu (PSE). – Prin susţinerea dezvoltării internetului de bandă largă dovedim coerenţă între declaraţiile de bune intenţii din Strategia Lisabona despre o economie a cunoaşterii şi măsurile concrete.
Acceptăm cu toţii că aceste servicii pot întări coeziunea teritorială şi socială prin facilitarea furnizării şi dezvoltării unei largi categorii de alte servicii.
Se pot reduce decalajele informaţionale dintre zonele rurale şi urbane, ca şi cele privind accesul la informaţii existent încă, între cetăţenii marilor oraşe, oriunde în Europa.
Se pot crea oportunităţi de muncă pentru persoanele cu dizabilităţi ca şi pentru mulţi dintre cei care trebuie să facă activitatea economică compatibilă cu viaţa de familie, prin promovarea muncii la distanţă şi a unei flexibilizări avantajoase şi pentru angajat.
Dat fiind rolul economic, social şi cultural pe care-l are, este important să susţinem politici care să nu excludă niciunul dintre factorii care pot contribui la dezvoltarea internetului de bandă largă: autorităţi locale, guverne, fonduri structurale, întreprinzători privaţi, precum şi niciuna dintre tehnologii.
Într-o economie a cunoaşterii, accesul la informaţie trebuie să fie un drept universal, iar alfabetizarea informatică prin şcoli şi alte acţiuni la nivelul comunităţilor trebuie să ocupe acelaşi loc pe care l-a avut în dezvoltarea umană şi economică prima alfabetizare, cu mai bine de un secol în urmă.
Cunoaşterea este un lucru care se împarte fără să se dividă.
O piaţă liberă a cunoaşterii, posibilă prin serviciile libere de internet, este necesară pentru comunităţile ştiinţifice pentru a deschide posibilităţi de dezvoltare pe care astăzi nu le bănuim, dar pentru care putem crea condiţii.
20070615IPR07887
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
