A6-0101/2008
2.4.2008
RAPORT
privind simplificarea mediului de afaceri pentru societăți în domeniul dreptului societăților comerciale, al contabilității și al auditului
(2007/2254(INI))
Comisia pentru afaceri juridice
Raportor: Klaus-Heiner Lehne
Raportoare pentru aviz (*):
Ieke van den Burg, Comisia pentru afaceri economice și monetare
(*) Procedura comisiilor asociate - articolul 47 din Regulamentul de procedură
PE 398.420v01-00
CUPRINS
PROPUNERE DE REZOLUȚIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN Error!
Bookmark not defined.
EXPUNERE DE MOTIVE...........................................................
Error!
Bookmark not defined.
AVIZUL COMISIEI PENTRU AFACERI ECONOMICE ȘI MONETARE (*) Error!
Bookmark not defined.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE.......................
Error!
Bookmark not defined.
(*) Procedura comisiilor asociate - articolul 47 din Regulamentul de procedură
PROPUNERE DE REZOLUȚIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN
privind simplificarea mediului de afaceri pentru societăți în domeniul dreptului societăților comerciale, al contabilității și al auditului
( 2007/2254(INI) )
Parlamentul European,
– având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către o Europă a rezultatelor - aplicarea legislației comunitare” ( COM(2007)0502 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei privind simplificarea mediului de afaceri pentru societăți în domeniul dreptului societăților comerciale, al contabilității și al auditului ( COM(2007)0394 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, către Parlamentul European, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul Regiunilor, intitulată „Rolul fundamental al întreprinderilor mici și mijlocii în favorizarea creșterii și sporirea locurilor de muncă.
Evaluare intermediară a politicii moderne în domeniul IMM-urilor” ( COM(2007)0592 ),
– având în vedere concluziile celui de al 2832-lea Consiliu Competitivitate privind simplificarea mediului de afaceri pentru societăți în domeniul dreptului societăților comerciale, al contabilității și al auditului,
– având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,
– având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare ( A6-0101/2008 ),
Parametri generali
1. salută obiectivul general al comunicării menționate mai sus privind simplificarea mediului de afaceri pentru societăți în domeniul dreptului societăților comerciale, al contabilității și al auditului (denumită, în continuare, „Comunicarea”), care constă în reducerea obligațiilor administrative ale întreprinderilor europene, permițându-le să fie mai competitive și să înregistreze succese mai mari într-un mediu global în care concurența este acerbă; subliniază faptul că propunerile legislative ale Comisiei ar trebui să se bazeze pe studii de impact axate în special pe întreprinderile mici și mijlocii și pe microîntreprinderi, garantând, în același timp, siguranța juridică, conservând acquis-ul comunitar pe piața internă, în ansamblu său și garantând coerența actualelor procese de armonizare în materie de obligații de raportare și de audit; subliniază faptul că interesele tuturor actorilor, inclusiv ale investitorilor, proprietarilor, creditorilor, angajaților, precum și principiile subsidiarității și a proporționalității trebuie respectate în egală măsură;
în ceea ce privește Opțiunea 1
2. respinge prima opțiune menționată în Comunicare, și anume aceea de a examina dacă acquis-ul comunitar în domeniul dreptului societăților comerciale ar trebui redus la acele acte juridice care vizează în mod special problemele transfrontaliere; cu toate acestea, nu respinge întru totul abrogarea unor norme care, din punctul de vedere al părților interesate, nu mai sunt necesare sau care nu mai prezintă avantaje pentru economie, cu condiția ca abrogarea să nu contravină interesului public;
3. subliniază, în legătură cu prima opțiune, faptul că, în ceea ce privește directivele în materie de drept al societăților comerciale, și anume a doua, a treia, a șasea și a douăsprezecea directivă, care au creat, pentru activitățile transfrontaliere ale investitorilor și creditorilor, o importantă comparabilitate între întreprinderi, acestea nu ar trebui retrase;
4. subliniază, în legătură cu prima opțiune, faptul că ar trebui comparate, în cadrul unui studiu de impact aprofundat, economiile preconizate prin abrogarea directivelor cu costurile aferente unei piețe interne cu 27 de sisteme diferite ale dreptului societăților comerciale;
5. constată că principalele constrângeri birocratice, cum ar fi solicitările repetate de date sau raportările obligatorii, în special în domeniul fiscal și social, provin - în general - de la administrațiile statelor membre și depășesc sfera de competență a Comunității;
Punerea în aplicare de către statele membre
6. evidențiază faptul că statele membre adesea nu utilizează măsurile opționale de debirocratizare, netransmițând astfel întreprinderilor posibilitățile de simplificare prezente în legislația comunitară și că, dimpotrivă, statele membre completează cerințele comunitare existente cu norme naționale mai rigide; solicită totodată Comisiei să verifice dacă punerea în aplicare a unor directive, precum cea privind transparența, a condus la introducerea de către statele membre a unor obligații care nu erau prevăzute în dreptul comunitar (așa-numita practică de „gold plating”); subliniază faptul că Comisia ar trebui să încurajeze schimbul de bune practici între statele membre, punând totodată în lumină impactul pozitiv al diferitelor inițiative în materie de simplificare;
7. recomandă coordonarea între autoritățile fiscale ale statelor membre, în vederea standardizării informațiilor solicitate întreprinderilor, în scopul simplificării;
în ceea ce privește Opțiunea 2
8. preferă în principiu cea de-a doua opțiune menționată în Comunicare, și anume aceea că legislatorul ar trebui să se concentreze asupra unor măsuri concrete în cadrul procedurilor de simplificare; consideră că fiecare măsură specifică de simplificare poate include examinarea posibilității de a abroga unele dintre cerințele individuale din cuprinsul directivelor;
9. subliniază că evaluarea efectelor modificărilor aduse directivelor cere timp și relevă că directivele a treia și a șasea în materie de drept al societăților comerciale au fost recent modificate prin Directiva 2007/63/CE
Directiva 2007/63/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 noiembrie 2007 de modificare a Directivelor 78/855/CEE și 82/891/CEE ale Consiliului, cu privire la cerința întocmirii unui raport de expertiză independentă în cazul fuziunii sau al divizării unor societăți comerciale pe acțiuni (JO L 300, 17.11.2007, p.
47). , a cărei dată limită de transpunere este 31 decembrie 2008; este preocupat de faptul că eventuale modificări ale acestor directive ar putea avea drept rezultat o golire de conținut a reglementărilor armonizate privind conversia;
10. reamintește faptul că a doua directivă în materie de drept al societăților comerciale a fost recent modificată prin Directiva 2006/68/CE
Directiva 2006/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 septembrie 2006 de modificare a Directivei 77/91/CEE a Consiliului în ceea ce privește constituirea societăților comerciale pe acțiuni și menținerea și modificarea capitalului acestora (JO L 264, 25.9.2006, p.
32). , a cărei dată limită de transpunere este 15 aprilie 2008; atrage atenția, în acest context, asupra rezultatelor studiului de fezabilitate realizat de KPMG privind un regim alternativ de menținere a capitalului;
11. solicită Comisiei să clarifice raportul dintre directivele în materie drept al societăților comerciale, în special dintre directivele a doua, a treia și a șasea, și Standardele internaționale de raportare financiară;
12. subliniază că auditul și obligațiile în materie de publicare în cazul societăților cotate la bursă sunt importante pentru buna funcționare a pieței interne și că noile tehnologii și canale de distribuție electronice precum formatele electronice de raportare (de exemplu XBRL) ar trebui să permită îndeplinirea imediată, fără costuri ridicate și eficientă a obligațiilor de publicare; salută, din perspectiva simplificărilor aduse primei și celei de-a unsprezecea directive în materie de drept al societăților comerciale, obiectivul de reducere a cerințelor privind divulgarea; remarcă totuși că și obligațiile în materie de publicare trebuie revizuite separat la fel ca în cazul altor măsuri de simplificare, aplicând măsuri de simplificare individuale și concrete, bazate pe evaluări de impact temeinice; sugerează că scutirile acordate IMM-urilor și microîntreprinderilor ar trebui să aibă drept obiectiv principal reducerea obligațiilor și a costurilor administrative, dar nu ar trebui să compromită necesitățile legitime de informare;
13. subliniază că, în urma modificările aduse în 2006 normelor contabile ale Uniunii Europene, societățile cotate la bursă au, printre altele, obligația de a întocmi o declarație privind guvernanța corporativă și de a spori transparența operațiunilor care nu sunt înregistrate în bilanțul contabil; reamintește faptul că termenul-limită pentru transpunerea normelor respective expiră la 5 septembrie 2008; încurajează statele membre să aplice regulile anticipat; solicită Comisiei să se angajeze, împreună cu IASB (International Accounting Standards Board - Consiliul pentru standarde internaționale de contabilitate) să aducă noi îmbunătățiri rapoartelor financiare anuale referitoare la pozițiile din afara bilanțului contabil;
14. consideră necesară revizuirea statutului societăților comerciale pe acțiuni europene în direcția unei forme juridice comunitare armonizate;
15. reamintește că obiectivul simplificării cerințelor administrative ar trebui să încurajeze IMM-urile să profite de oportunitățile oferite de piața internă, extinzându-și activitatea dincolo de frontiere;
16. salută introducerea microîntreprinderilor, care ar trebui exonerate de obligațiile legislative la nivel european în ceea ce privește contabilitatea, auditul anual și publicarea; sugerează ridicarea adecvată a pragurilor pentru microîntreprinderi menționate în Comunicare; sugerează prelungirea adecvată a perioadelor de tranziție pentru obligațiile de raportare ale societăților care depășesc pragurile respective; sugerează examinarea posibilității de introducere a unor perioade de tranziție similare pentru companiile care își schimbă statutul juridic;
17. reamintește, în legătură cu valorile limită stabilite în a patra și a șaptea directivă în materie de drept al societăților comerciale pentru exonerarea IMM-urilor de la anumite obligații în materie de contabilitate și audit, că o legislație stabilă și previzibilă constituie un element important pentru certitudinea juridică și menținerea costurilor de administrare ale societăților la un nivel scăzut; subliniază, în această privință, că valorile limită problematice menționate în cea de-a patra directivă tocmai au fost modificate prin Directiva 2006/46/CE,
Directiva 2006/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2006 de modificare a Directivei 78/660/CEE a Consiliului privind conturile anuale ale anumitor forme de societăți comerciale, a Directivei 83/349/CEE a Consiliului privind conturile consolidate, a Directivei 86/635/CEE a Consiliului privind conturile anuale și conturile consolidate ale băncilor și ale altor instituții financiare și a Directivei 91/674/CEE a Consiliului privind situațiile financiare anuale și situațiile financiare consolidate ale întreprinderilor de asigurare (JO L 224, 18.6.2006, p.
1). pe care statele membre trebuie să o transpună până la 5 septembrie 2008, pe de o parte, și – pe de altă parte –, că extinderea UE a accentuat diversitatea economiilor europene, auditul favorizând dezvoltarea unei economii de piață eficiente, sănătoase și responsabile;
18. îndeamnă insistent Comisia să dea curs solicitării Consiliului, exprimată în concluziile acestuia din 22-23 noiembrie 2007, de promovare activă a unui schimb deschis, între statele membre, al celor mai bune practici destinate simplificării obligațiilor de raportare și utilizării sporite a mijloacelor electronice în raporturile dintre întreprinderi și dintre acestea și administrația publică;
19. solicită Comisiei să încurajeze statele membre să armonizeze clasificarea obligațiilor de raportare a datelor financiare, așa cum se procedează, de exemplu, în Țările de Jos, și să utilizeze noile tehnologii în vederea reducerii costurilor ce decurg din obligațiile de informare, păstrând totodată beneficiile pe care aceste obligații le oferă actorilor de pe piață, factorilor politici și administrațiilor publice;
Sarbanes-Oxley
20. solicită investigarea, din perspectiva poverii birocratice, a directivelor menționate în Comunicare, iar în plus față de acestea, și a acelor directive și reglementări apărute în contextul legislației americane Sarbanes-Oxley, cum ar fi, spre exemplu, reglementările directivei privind transparența, legislația comunitară privind prospectele
Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare (JO L 345, 31.12.2003, p.
64).
Directivă modificată prin Directiva 2008/11/CE (JO L 76, 19.3.2008, p.
37). sau a patra și a șaptea directivă în materie de drept al societăților comerciale;
Legislație suplimentară
21. subliniază că simplificarea mediului de afaceri pentru societăți include și necesitatea creării unor noi condiții-cadru juridice pentru întreprinderi; menționează în acest context cea de-a paisprezecea directivă în materie de drept al societăților comerciale privind transferul transfrontalier al sediului social, un drept de alegere între un tip monist și unul dualist de întreprindere, precum și propunerea legislativă a Comisiei, prevăzută pentru prima jumătate a anului 2008, privind societatea privată europeană;
22. își exprimă convingerea că, în anumite domenii, sunt necesare măsuri de reglementare, în vederea creării unui sector prosper al întreprinderilor, de exemplu, în domeniul transparenței investitorilor instituționali;
23. consideră că stabilirea unei baze de impozitare consolidate comune pentru societăți ar spori utilitatea și eficacitatea statutului societății pe acțiuni europene;
24. consideră că contabilizarea impozitelor latente în cazul IMM-urilor reprezintă o povară disproporționat de ridicată și nu furnizează informații semnificative destinatarilor conturilor anuale; sugerează, de aceea, eliminarea ei;
25. recomandă aplicarea principiului „doar o singură dată”, astfel încât întreprinderile să nu fie nevoite să furnizeze aceleași informații de mai multe ori sau mai multor destinatari;
Urmările hotărârii CEJ în cauza VW
26. consideră hotărârea Curții de Justiție în cauza C-112/05, Comisia c.
Republica Federală Germania, în privința libertății de circulație a capitalului, drept o ocazie oferită Comisiei de a lua măsuri în vederea eliminării obstacolelor privat-autonome din calea libertății de circulație a capitalului în statele membre, obstacole încurajate sau tolerate de legislațiile naționale; reamintește în acest context concluziile Avocatului General în cauzele conexe C-282/04 și C-283/04, Comisia c.
Țările de Jos (punctul 24);
27. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.
EXPUNERE DE MOTIVE
I. Die Mitteilung der Kommission
1.
Mitteilung der Kommission vom 10.7.2007 (KOM(2007) 394 endgültig) über ein vereinfachtes Unternehmensumfeld in den Bereichen Gesellschaftsrecht, Rechnungslegung und Abschlussprüfung
Mit ihrer Mitteilung vom 10.7.2007 weist die Kommission darauf hin, dass eine umfassende Überprüfung des einschlägigen EU-Rechtsbestandes im Bereich des europäischen Gesellschaftsrechts, der Rechnungslegung und der Abschlussprüfung unerlässlich ist, damit europäische Unternehmen konkurrenzfähiger werden und sich im scharfen globalen Wettbewerb erfolgreicher behaupten können.
Für das weitere Vorgehen sieht die Kommission bei einigen Gesellschaftsrechtsrichtlinien, die vor allem innerstaatliche Sachverhalte regeln , im Wesentlichen zwei Opti onen :
– Die erste Option besteht darin, zu prüfen, ob alle bestehenden Richtlinien noch benötigt werden oder ob der Gesellschaftsrechtsbestand der EU auf die Rechtsakte reduziert werden sollte, die grenzübergreifende Aspekte regeln.
– Die zweite, erheblich weniger weitreichende Option besteht darin, sich nur auf einzelne konkrete Vereinfachungsmaßnahmen zugunsten der EU-Unternehmen zu konzentrieren.
Für den übrigen Gesellschaftsrechtsbestand , der spezifische grenzübergreifende Fragen regelt, sowie für die Bereiche Rechnungslegung und Abschlussprüfung hält die Kommission einzelne Vereinfachungsmaßnahmen für die richtige Antwort.
Im einzelnen fordert die Kommission zur Stellungnahme auf, ob die Vorschriften der Dritten und der Sechsten Richtlinie zu inländischen Fusionen und Spaltungen, die Vorschriften über das Kapital von Aktiengesellschaften oder zumindest das Kapitalerhaltungskonzept der Zweiten Richtlinie und/oder die Vorschriften der Zwölften Richtlinie über Gesellschaften mit beschränkter Haftung mit einem einzigen Gesellschafter ganz oder teilweise aufgehoben werden sollten.
Wird eine Aufhebung nicht für zweckmäßig gehalten, sollte erläutert werden, worin die Vorteile der bestehenden Regelung auf EU-Ebene liegen und warum sie die damit verbundenen Kosten überwiegen.
2.
Mitteilung der Kommission an den Rat, das europäische Parlament, den europäischen Wirtschafts-und Sozialausschuss und den Ausschuss der Regionen vom 4.10.2007 (KOM(2007) 592 endgültig) "Kleine und mittlere Unternehmen – Schlüsselfaktoren für mehr Wachstum und Beschäftigung.
Eine Halbzeitbewertung der zeitgemäßen KMU‑Politik"
Im Wesentlichen werden die Schwellenwerte für KMU's gesenkt und diese daher breiter betrachtet.
II.
Haltung des Berichterstatters:
Der Berichterstatter begrüßt die weniger weit gehende Alternative, zumindest Teile der Dritten, der Sechsten und vermutlich auch der Zweiten Gesellschaftsrechtsrichtlinie zu vereinfachen.
Diese Richtlinien enthalten in ihrer jetzigen Form so detaillierte Bestimmungen, dass den Mitgliedstaaten kaum Spielraum bleibt, ihre jeweiligen nationalen Regelungen an die sich fortentwickelnden Bedürfnisse der Unternehmen und interessierten Kreise im Allgemeinen anzupassen.
Insbesondere scheinen einige Berichtspflichten der Dritten und der Sechsten Richtlinie aus heutiger Sicht überzogen.
Darüber hinaus sind weitere Schritte erforderlich, um andere Teile des EU-Gesellschaftsrechtsbestands zu vereinfachen.
Dabei geht es vor allem um die Erste und die Elfte Gesellschaftsrechtrichtlinie.
Die Art und Weise, wie nach diesen Richtlinien Informationen über Unternehmen veröffentlicht werden müssen, trägt noch immer nicht allen Möglichkeiten Rechnung, die die Technologie heute bietet.
Nach den Vorschriften der Ersten Gesellschaftsrechtsrichtlinie müssen bestimmte Angaben, die in das Handelsregister der Mitgliedstaaten einzutragen sind, auch in den nationalen Gesetzblättern veröffentlicht werden.
In den meisten Fällen entstehen den Unternehmen hierdurch unnötige Zusatzkosten, die in Zukunft vermieden werden könnten, da diese Informationen heutzutage online über elektronische Handelsregister verfügbar sind.
Die speziellen Offenlegungspflichten für Zweigniederlassungen der Elfte Gesellschaft srechtsrichtlinie bringen für viele Unternehmen aufgrund einzelstaatlicher Formvorschriften erhebliche Kosten mit sich.
Diese Kosten müssen auf ein Minimum gesenkt werden, indem Möglichkeit für mitgliedstaatliche Formvorschriften beschränkt wird.
Der Vorschlag aus Anhang 3 für eine Anpassung des Status der Europäischen Gesellschaft an die jüngste Rechtsprechung des Europäischen Gerichtshofs, könnte gleichzeitig mit den vorgeschlagenen Modernisierungs- und Vereinfachungsmaßnahmen durchgeführt werden.
In den Bereichen Rechnungslegung und Abschlussprüfung würde kleinen und mittleren Unternehmen eine weitere Vereinfachung der Richtlinien zugute kommen.
Mit der Vierten, der Siebenten und der Achten Richtlinie hat sich die Qualität der Finanzberichterstattung und Abschlussprüfung durch harmonisierte Rechnungslegungs- und Prüfungsvorschriften erheblich verbessert.
Auch wenn am übergeordneten Ziel dieser Richtlinien ‑ die Qualität der Rechnungslegung und Prüfung in der EU kontinuierlich zu verbessern - festgehalten werden sollte, bringen die bestehenden Anforderungen im Rahmen dieser Richtlinien dennoch unnötig schwerfälligen bürokratischen Aufwand mit sich.
Der Bürokratieabbau für KMU kann jedoch nur dann erfolgreich sein, wenn er sowohl auf EU- als auch auf Mitgliedstaatenebene in Angriff genommen wird.
Von entscheidender Bedeutung ist, dass die für verschiedene Zwecke (Steuern, Statistik, Sozialversicherung, Beschäftigungserhebung) durchgeführte Berichterstattung auf Mitgliedstaatenebene zusammengelegt und so der Gesamtaufwand für die Unterhaltung mehrerer Rechnungslegungs- und Berichtssysteme reduziert wird.
Gleichzeitig mit dem aktuellen Vereinfachungsvorhaben für KMU hat der International Accounting Standards Board (IASB) den Standardentwurf eines IFRS für kleine und mittlere Unternehmen veröffentlicht.
Die gegenwärtigen Arbeiten des IASB zur Rechnungslegung von KMU reichen möglicherweise nicht aus, um europäischen KMU das Leben wirklich zu erleichtern.
Erfolg versprechend ist die Maßnahme, „Kleinstbetriebe“ von der Anwendung der Rechnungslegungsrichtlinien auszunehmen.
Für Kleinstbetriebe bedeutet die Erstellung des Jahresabschlusses eine besondere Belastung bei gleichzeitigem geringen allgemeinem Interesse an den Abschlüssen.
Wären Kleinstbetriebe von den Rechnungslegungsrichtlinien ausgenommen, könnten die Mitgliedstaaten nach eigenem Ermessen entscheiden, welche Auflagen für diese Unternehmen gelten sollen.
Wohlgemerkt haben viele Mitgliedstaaten die Kategorie „Kleinstbetriebe" bereits eingeführt.
28.2.2008
AVIZ al Comisiei pentru afaceri economice și monetare (*)
destinat Comisiei pentru afaceri juridice
privind simplificarea mediului de afaceri pentru societăți în domeniul dreptului societăților comerciale, al contabilității și al auditului
( 2007/2254(INI) )
Raportoare pentru aviz (*): Ieke van den Burg
(*) Procedura comisiilor asociate – articolul 47 din Regulamentul de procedură
SUGESTII
Comisia pentru afaceri economice și monetare recomandă Comisiei pentru afaceri juridice, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
1. reamintind Rezoluția sa privind standardele internaționale de raportare financiară (IFRS) și guvernarea Consiliului pentru standarde internaționale de contabilitate (IASB)
A6-0032/2008 . , în care Parlamentul European își prezenta opiniile asupra situației IMM-urilor din Uniunea Europeană cu privire la standardele IFRS;
2. susține simplificarea dreptului societăților comerciale, în special în interesul IMM-urilor, dar subliniază că o astfel de simplificare trebuie să ia în considerare, în egală măsură, interesele tuturor actorilor interesați, inclusiv ale investitorilor, proprietarilor, creditorilor, angajaților și ale autorităților publice; subliniază că simplificarea nu trebuie să conducă la o deteriorare a drepturilor legale ale părților interesate;
3. subliniază că, în contextul procedurii de simplificare, în măsura în care aceasta necesită revocarea măsurilor existente, este necesar să se realizeze un studiu de la caz la caz și să se prezinte propuneri bazate pe evaluări detaliate, neutre și aprofundate ale impactului, axate în special asupra întreprinderilor mici și mijlocii și a microîntreprinderilor, cu scopul de a îndeplini obiectivul simplificării, garantând, în același timp, siguranța juridică, conservând acquis-ul comunitar pe piața internă, în ansamblu său și garantând conformitatea cu actualele procese de armonizare în materie de raportare și auditare financiară;
4. recomandă coordonarea între autoritățile fiscale ale statalelor membre, în vederea standardizării informațiilor solicitate întreprinderilor, în scopul simplificării procesului;
5. sprijină simplificarea regulilor contabile pentru societățile necotate la bursă, dar dorește ca toate societățile cu responsabilitate limitată să fie în continuare supuse unor obligații de transparență; sugerează că scutirile acordate IMM-urilor și microîntreprinderilor ar trebui să aibă drept obiectiv principal reducerea obligațiilor și a costurilor administrative, dar nu ar trebui să compromită necesitățile legitime de informare și accesul la oportunitățile de finanțare; încurajează schimbul de bune practici legate de simplificarea și punerea în aplicare a normelor Uniunii Europene;
6. subliniază că reducerea poverii administrative ar trebui realizată prin modernizarea normelor privind publicarea și utilizarea canalelor electronice de distribuție;
7. consideră că stabilirea unei baze de impozitare consolidate comune pentru societăți ar spori utilitatea și eficacitatea statutului societății europene;
8. salută propunerea Comisiei de simplificarea a procedurii de adaptare a pragurilor; sugerează că perioadele de tranziție pentru obligațiile de raportare pentru societățile care depășesc pragurile de mărime ar trebui stabilite la cel puțin doi ani; solicită în mod insistent introducerea unor perioade de tranziție similare pentru societățile care își schimbă statutul juridic (ca, de exemplu, în cazul în care o societate cotată este retrasă de la bursă sau al societățile cu răspundere limitată care devin societăți cu răspundere nelimitată), pentru a asigura publicarea unor date comparabile timp de cel puțin doi ani de la schimbarea statutului;
9. subliniază importanța Directivei privind transparența
Directiva 2001/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 mai 2001 privind admiterea valorilor mobiliare la cota oficială a unei burse de valori și informațiile care trebuie publicate cu privire la aceste valori mobiliare (JO L 184, 6.7.2001, p.
1) , solicitând totodată Comisiei să verifice dacă punerea sa în aplicare a condus la situații de reglementare excesivă din partea statelor membre (așa-numita practică de „gold plating”);
10. subliniază că, în urma modificările aduse în 2006 normelor contabile ale Uniunii Europene, societățile cotate la bursă au, printre altele, obligația de a întocmi o declarație privind guvernarea corporativă și de a spori transparența operațiunilor care nu sunt înregistrate în bilanțul contabil; reamintește faptul că termenul-limită pentru transpunerea normelor respective expiră la 5 septembrie 2008; încurajează statele membre să aplice regulile anticipat; solicită Comisiei să se angajeze, împreună cu IASB (International Accounting Standards Board - Consiliul pentru standarde internaționale de contabilitate) să aducă noi îmbunătățiri rapoartelor financiare referitoare la instrumentele din afara bilanțului contabil;
11. recunoaște oportunitatea unei facilitări a înregistrării, pregătirii, depunerii și publicării, de către societățile comerciale, a informațiilor privind statutul; recomandă efectuarea operațiunilor de pregătire, depunere și publicare a informațiilor privind statutul pe cale electronică, în cadrul unui Registru al Comerțului interoperabil; pledează cu fermitate în favoarea utilizării noilor tehnologii, precum formatul XBRL; subliniază faptul că investitorii, creditorii, lucrătorii și autoritățile publice din toată Uniunea Europeană ar trebui să aibă acces cu ușurință la aceste informații.
12. consideră că integrarea informațiilor privind impozitele amânate în bilanțul contabil constituie o povară disproporționată pentru IMM-uri, fără a oferi informații care prezintă importanță pentru cei care citesc conturile anuale; propune, prin urmare, eliminarea acestora, cu condiția menținerii în declarațiile auditorilor a unor informații referitoare la eventualele obligații fiscale amânate;
13.recomandă aplicarea principiului „doar o singură dată”, astfel încât întreprinderile să nu fie nevoite să furnizeze aceleași informații de mai multe ori sau mai multor destinatari;
14. recomandă organizarea de consultări cu privire la necesitatea și posibilitatea înființării unei autorități de reglementare a serviciilor de contabilitate și audit;
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
26.2.2008
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
41
1
1
Membri titulari prezenți la votul final
Gabriele Albertini, Mariela Velichkova Baeva, Pervenche Berès, Slavi Binev, Sebastian Valentin Bodu, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Manuel António dos Santos, Christian Ehler, Elisa Ferreira, Jean-Paul Gauzès, Robert Goebbels, Donata Gottardi, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in ‘t Veld, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Guntars Krasts, Kurt Joachim Lauk, Astrid Lulling, Gay Mitchell, Cristobal Montoro Romero, Lapo Pistelli, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ieke van den Burg, Cornelis Visser, Sahra Wagenknecht
Membri supleanți prezenți la votul final
Harald Ettl, Werner Langen, Thomas Mann, Gianni Pittella, Bilyana Ilieva Raeva
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
27.3.2008
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
22
Membri titulari prezenți la votul final
Carlo Casini, Bert Doorn, Monica Frassoni, Giuseppe Gargani, Neena Gill, Piia-Noora Kauppi, Klaus-Heiner Lehne, Katalin Lévai, Antonio López-Istúriz White, Hans-Peter Mayer, Manuel Medina Ortega, Hartmut Nassauer, Aloyzas Sakalas, Diana Wallis, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka
Membri supleanți prezenți la votul final
Sharon Bowles, Mogens Camre, Janelly Fourtou, Jean-Paul Gauzès, Sajjad Karim, Kurt Lechner, Georgios Papastamkos, Michel Rocard, Gabriele Stauner, József Szájer, Jacques Toubon
Membri supleanți [articolul 178 alineatul (2)] prezenți la votul final
Gabriela Crețu
