23.11.2010 PROPUNERE COMUNĂ DE REZOLUŢIE depusă în conformitate cu articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul de procedură
în locul propunerilor de rezoluție depuse de următoarele grupuri:
Verts/ALE ( B7‑0617/2010 )
ALDE ( B7‑0619/2010 )
S&D ( B7‑0620/2010 )
GUE/NGL ( B7‑0621/2010 )
referitoare la ACTA
Kader Arif
,
Véronique De Keyser
în numele Grupului S&D
Niccolò Rinaldi
,
Marietje Schaake
,
Alexander Alvaro
,
Marielle De Sarnez
,
Renate Weber
,
Metin Kazak
în numele Grupului ALDE
Carl Schlyter
,
Eva Lichtenberger
,
Sandrine Bélier
în numele Grupului Verts/ALE
Helmut Scholz
,
Rui Tavares
,
Miloslav Ransdorf
,
Marisa Matias
în numele Grupului GUE/NGL
PE450.447v01-00 } PE450.452v01-00 } PE450.454v01-00 } PE450.455v01-00 } RC1 Rezoluția Parlamentului European referitoare la ACTA
Parlamentul European ,
– având în vedere articolul 207 și articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
– având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 8,
– având în vedere Strategia pentru punerea în aplicare efectivă a Cartei drepturilor fundamentale de către Uniunea Europeană,
– având în vedere terminarea, la 2 octombrie 2010, a ultimei runde de negocieri privind Acordul comercial împotriva contrafacerii (ACTA),
– având în vedere publicarea textului final al ACTA la 15 noiembrie 2010,
– având în vedere Rezoluția sa din 18 decembrie 2008 referitoare la impactul contrafacerii asupra comerțului internațional ( 2008/2133(INI) ) Texte adoptate, P6_TA(2008)0634 .
,
– având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2010 referitoare la transparența și situația actuală a negocierilor privind ACTA Texte adoptate, P7_TA(2010)0058 .
,
– având în vedere Declarația sa scrisă 0012/2010 referitoare la lipsa transparenței procesului de negociere a Acordului comercial împotriva contrafacerii (ACTA),
– având în vedere dezbaterile în ședință plenară din 8 septembrie și 20 octombrie 2010 privind ACTA,
– având în vedere decizia sa din 20 octombrie 2010 referitoare la revizuirea Acordului-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisie,
– având în vedere Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie (2003/C 321/01),
– având în vedere Decizia Ombudsmanului European privind plângerea 90/2009/(JD)OV referitoare la accesul la documentele ACTA,
– având în vedere avizele Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD) privind negocierea actuală de către Uniunea Europeană a unui acord comercial împotriva contrafacerii și scrisoarea adresată Comisiei de Grupul de lucru pentru protecția datelor,
– având în vedere Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (Directiva privind comerțul electronic) JO L 178, 17.7.2000, p.
1.
,
– având în vedere Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice JO L 201, 31.7.2002, p.
37.
, modificată ultima dată prin Directiva 2009/136/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 JO L 337, 18.12.2009, p.
11.
,
– având în vedere Acordul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) privind aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS),
– având în vedere Concluziile Consiliului privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD),
– având în vedere litigiul OMC DS409, Uniunea Europeană și un stat membru – Confiscarea medicamentelor generice aflate în tranzit,
– având în vedere comunicatul OMC privind Consiliul TRIPS din 8-9 iunie 2010,
– având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,
Tratatul de la Lisabona
A. întrucât UE are competență exclusivă în domeniul politicii comerciale comune (PCC); întrucât, ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul va trebui să aprobe textul ACTA înaintea intrării sale în vigoare în Uniunea Europeană;
Considerații generale
B. întrucât combaterea contrafacerii la nivel mondial reprezintă un element-cheie în cadrul strategiei politice a UE în vederea garantării unor condiții echitabile pentru producătorii din UE și a locurilor de muncă pentru cetățenii din UE;
C. întrucât cea de a 11-a rundă, și ultima, a negocierilor privind ACTA s-a încheiat la Tokio, Japonia, la 2 octombrie 2010; întrucât o reuniune tehnică pentru finalizarea formulărilor juridice va avea loc la Sydney [în perioada 30 noiembrie – -3 decembrie (sau, dacă este nevoie, 4 decembrie) 2010];
D. întrucât ACTA vizează chestiuni esențiale, precum respectarea drepturilor fundamentale, a vieții private și a protecției datelor, respectarea rolului important al accesului liber la internet, precum și garantarea neutralității furnizorilor de servicii și a accesului la medicamente;
E. întrucât ACTA este prezentat Parlamentului European de Comisie drept un instrument menit să sporească eficacitatea standardelor menționate, de care vor beneficia exporturile UE și care vor proteja deținătorii de drepturi atunci când își desfășoară activitatea pe piața mondială, întrucât în prezent aceștia se confruntă cu nerespectarea sistematică și generalizată a drepturilor de autor, a mărcilor, a brevetelor, a modelelor și a indicațiilor lor geografice;
F. întrucât la negocieri au participat doar 11 țări (UE fiind numărată ca o singură țară) și, dintre acestea, doar două țări în curs de dezvoltare (Maroc și Mexic);
G. întrucât obiectivul părților la negocieri este de a extinde ACTA la orice parte care dorește să adere, inclusiv la țările în curs de dezvoltare și țările emergente;
H. întrucât negociatorii ACTA au publicat textul consolidat la 6 octombrie 2010 și Comisia a informat apoi Parlamentul; întrucât Comisia a publicat textul final al ACTA la 15 noiembrie 2010;
I. întrucât, în urma unei solicitări ferme a Parlamentului European, nivelul transparenței negocierilor s-a ameliorat;
J. întrucât este necesar să se clarifice temeiul juridic al ACTA;
K. întrucât Comisia a făcut trimitere la decizia Ombudsmanului pentru a justifica faptul că ACTA este negociat ca un acord comercial și nu ca un tratat de executare; întrucât Ombudsmanul a declarat că „încheierea ACTA ar putea obliga UE să propună și să pună în aplicare acte legislative.
În acest caz, ACTA ar constitui singurul sau cel mai important element care stă la baza actelor respective, iar cetățenii ar avea un interes clar să fie informați cu privire la ACTA”;
L. întrucât, în calitate de gardian al tratatelor, Comisia este obligată să respecte acquis-ul comunitar; întrucât acest lucru înseamnă că Comisia nu poate modifica acquis-ul atunci când negociază acorduri internaționale care afectează legislația UE;
M. întrucât, după cum a afirmat Comisia în mod repetat în cadrul dezbaterilor din plenul PE, ACTA prevede doar măsuri de executare și nu include dispoziții de modificare a dreptului material privind drepturile de proprietate intelectuală (DPI) din cadrul UE;
N. întrucât Directiva 2001/29/CE prevede un cadru juridic armonizat privind drepturile de autor și drepturile conexe, precum și un sistem riguros și eficace de protecție a acestora; întrucât articolul 5 din directivă prezintă o listă exhaustivă a excepțiilor și limitărilor, împiedicând astfel statele membre să introducă noi excepții și limitări; întrucât ACTA urmărește să extindă nivelul de protecție al deținătorilor de drepturi, prevăzând în acest scop competențe mai extinse de asigurare a respectării drepturilor de autor, dar nu abordează posibilitatea extinderii sferei excepțiilor și limitărilor existente și poate restrânge capacitatea instanțelor naționale de a interpreta în mod flexibil excepțiile existente; întrucât progresele tehnologice au contribuit la multiplicarea și diversificarea modalităților de creare, producere și exploatare a operelor de creație și întrucât realizarea unui echilibru just între interesele deținătorilor drepturilor și interesele utilizatorilor necesită noi metode de liberalizare a accesului la aceste opere prin intermediul tehnologiilor digitale; întrucât Comisia pregătește o propunere legislativă privind operele orfane pentru a facilita transpunerea în format digital și diseminarea operelor culturale în Europa;
O. întrucât părțile la ACTA s-au angajat să își respecte obligațiile care le revin în temeiul articolului 7 al Acordului TRIPS de a contribui la promovarea inovării tehnologice; întrucât politicile fundamentale ale UE legate de interoperabilitate au la bază dispoziții din acquis-ul comunitar care permit în anumite cazuri ingineria inversă;
Brevete
P. întrucât, în timpul ședinței plenare din 20 octombrie 2010, comisarul pentru comerț a invitat Parlamentul să își exprime opinia cu privire la includerea brevetelor în secțiunea referitoare la asigurarea respectării DPI prin măsuri de natură civilă, o chestiune care nu a fost încă stabilită; întrucât negociatorii ACTA au declarat că „ACTA nu va împiedica tranzitul transfrontalier al medicamentelor generice legale”; întrucât în rezoluția sa și în declarația sa scrisă, Parlamentul a declarat că orice măsuri care vizează consolidarea competențelor referitoare la inspecția transfrontalieră și confiscarea bunurilor nu ar trebui să afecteze accesul global la medicamente legale, sigure și la prețuri acceptabile; întrucât Regulamentul (CE) nr.
1383/2003 al Consiliului, ale cărui dispoziții fac obiectul discuției într-un litigiu din cadrul OMC, prevede măsuri de executare la graniță în cazul bunurilor aflate în tranzit; întrucât anumiți actori, precum întreprinderile din sectorul farmaceutic, producătorii de medicamente generice și susținătorii sănătății mondiale au emis avertizări cu privire la includerea brevetelor în ACTA și la eventualele efecte negative asupra inovării tehnologice, a accesului la medicamente și a concurenței în general;
Q. întrucât în UE nu există o legislație privind brevetele;
R. întrucât brevetele ar putea fi excluse din domeniul de aplicare al măsurilor de natură civilă din ACTA menite să asigure respectarea DPI; întrucât includerea brevetelor în această secțiune ar putea împiedica accesul la medicamente legale, sigure și la prețuri acceptabile;
Accesul la medicamente
S. întrucât anumiți parteneri comerciali importanți care în prezent nu sunt părți la ACTA au declarat la Consiliul TRIPS din cadrul OMC că ACTA poate intra în conflict cu Acordul TRIPS și cu alte acorduri ale OMC, poate prezenta riscuri pentru normele și procedurile OMC funcționând în afara cadrului juridic al OMC, poate submina echilibrul drepturilor, obligațiilor și punctelor flexibile negociate cu grijă în diferite acorduri ale OMC, poate denatura schimburile comerciale sau poate crea bariere în calea acestora și poate submina punctele flexibile prevăzute în TRIPS și Declarația de la Doha privind Acordul TRIPS și sănătatea publică din 2001, precum sănătatea publică și comerțul cu medicamente generice;
Drepturi fundamentale
T. întrucât, în Comunicarea sa din 19 octombrie 201, Comisia a declarat că „acțiunea Uniunii trebuie să fie ireproșabilă în materie de drepturi fundamentale” și că „Uniunea trebuie să fie exemplară în această privință”; întrucât, în ședința plenară a PE din 20 octombrie 2010, Comisia a declarat că ACTA „nu a fost încă parafat” și că, „în calitate de negociator, Comisia are privilegiul de a stabili momentul în care negocierile sunt finalizate din punct de vedere tehnic și în care acordul poate fi parafat”;
U. întrucât orice acord la care ajunge Uniunea Europeană cu privire la ACTA trebuie să respecte obligațiile juridice ale UE referitoare la legislația privind viața privată și protecția datelor, în special cele prevăzute în Directiva 95/46/CE, în Directiva 2002/58/CE (modificată ultima dată prin Directiva 2009/136/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009), în Directiva 2009/136/CE, în Directiva 2009/140/CE privind rețelele și serviciile de comunicații electronice și în jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului și a Curții de Justiție;
V. întrucât Comisia este obligată în temeiul Acordului interinstituțional din 2010 și, prin urmare, nu poate sprijini mecanisme de autoreglementare și de coreglementare în situațiile în care sunt în joc drepturile fundamentale, precum dreptul la libertatea de exprimare;
W. întrucât Comisia a publicat la 19 octombrie 2010 o Comunicare privind evaluarea de impact;
X. întrucât nicio dispoziție a Acordului ACTA nu poate fi interpretată astfel încât să se creeze un precedent sau să se permită derogarea în prezent ori în viitor de la acquis ori modificarea acestuia în sensul subminării protecției drepturilor fundamentale consfințite de legislația UE și întrucât Comisia și Consiliul ar trebui să își exprime în mod explicit acordul cu acest principiu;
Indicații geografice
Y. întrucât Comisia a afirmat în mod repetat importanța aplicării protecției indicațiilor geografice (IG); întrucât părțile au căzut de acord asupra faptului că ACTA va conține dispoziții privind asigurarea respectării indicațiilor geografice;
Scara comercială
Z. întrucât articolul 2.14.1 din ACTA conține o definiție a noțiunii de „scară comercială”: „În sensul prezentei secțiuni, acțiunile realizate la scară comercială cuprind cel puțin cele realizate drept activități comerciale pentru un beneficiu economic sau comercial direct”;
AA. întrucât nota de subsol nr.
9 din ACTA prevede că: „Fiecare parte tratează importul sau exportul deliberat la scară comercială al bunurilor de marcă contrafăcute sau al bunurilor piratate care încalcă drepturile de autor drept activități ilegale supuse sancțiunilor penale în conformitate cu prezentul articol.
O parte își poate îndeplini obligația legată de exportul sau importul bunurilor piratate care încalcă drepturile de autor sau al bunurilor de marcă contrafăcute prevăzând că distribuția, vânzarea sau oferirea spre vânzare la scară comercială a bunurilor de marcă contrafăcute sau a bunurilor piratate care încalcă drepturile de autor sunt activități ilegale supuse sancțiunilor penale”;
Asigurarea respectării DPI prin măsuri și sancțiuni de natură penală
BB. întrucât secțiunea ACTA referitoare la asigurarea respectării DPI prin măsuri de natură penală conține dispoziții privind procedurile penale, răspunderea penală, infracțiuni și asigurarea respectării DPI prin măsuri și sancțiuni de natură penală; întrucât Președinția Consiliului a negociat pentru statele membre dispozițiile ACTA privind asigurare a respectării DPI prin măsuri de natură penală;
DPI în mediul digital
CC. întrucât furnizorii de servicii de internet nu ar trebui să fie considerați răspunzători pentru datele transmise sau găzduite prin intermediul serviciilor lor în măsura în care acest lucru ar impune o monitorizare prealabilă sau o filtrare a acestor date; întrucât în avizul său privind ACTA, AEPD avertizează cu privire la faptul că furnizorii de servicii de internet (FSI) ar putea introduce „clauze în contractele cu clienții care să permită monitorizarea datelor acestora și suspendarea abonamentelor lor”;
DD. întrucât la articolul 1.2 al acordului se prevede că „părțile semnatare sunt libere să stabilească modalitatea corespunzătoare de aplicare a dispozițiilor prezentului acord în conformitate cu sistemele și practicile lor juridice”;
EE. întrucât încălcarea DPI în mediul digital este de competența autorităților judiciare naționale;
Comitetul pentru ACTA
FF. întrucât dispozițiile instituționale din ACTA conferă Comitetului pentru ACTA competențe legate de, printre altele, punerea în aplicare și funcționarea acordului, modificarea acordului, participarea sectorului neguvernamental și deciziile privind regulamentul și procedurile comitetului; întrucât, în conformitate cu articolul 21 din TFUE, Uniunea trebuie să vizeze promovarea democrației,
Tratatul de la Lisabona
1. constată că, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, competențele PE au fost mult extinse în domeniul politicii comerciale comune, fiind necesar în special ca PE să își dea aprobarea cu privire la toate acordurile comerciale încheiate de UE;
Considerații generale
2. reafirmă faptul că lupta împotriva contrafacerii este o prioritate în strategia sa politică internă și internațională, iar cooperarea internațională este esențială pentru atingerea acestui obiectiv;
3. regretă faptul că impactul mondial al acordului este prin natura sa limitat de faptul că țările care sunt principala sursă de contrafaceri și majoritatea țărilor în curs de dezvoltare nu sunt parte la acest acord;
4. ia act de încheierea celei de a 11-a runde a negocierilor privind ACTA; ia act de publicarea textului consolidat la 2 octombrie 2010, în urma rundei de negocieri de la Tokyo, și de publicarea textului final la 15 noiembrie 2010;
5. regretă că nu au fost publicate toate textele supuse negocierii discutate între 10 martie 2010 și publicarea textului final la 15 noiembrie 2010;
6. regretă că aceste negocieri nu s-au desfășurat și că acordul nu a fost încheiat în cadrul forurilor multilaterale existente (ca, de exemplu, OMC și OMPI), ceea ce a dus la numărul actual redus de membri, printre care nu se numără majoritatea țărilor în curs de dezvoltare;
7. ia act de faptul că aderarea la ACTA nu este exclusivă, și alte țări în curs de dezvoltare și emergente putând deveni membre; solicită, așadar, Comisiei, să nu impună acest acord țărilor în curs de dezvoltare și să îndemne celelalte părți la ACTA să accepte ca procedurile și condițiile de aderare la ACTA să fie suficient de flexibile și să țină seama de nivelurile de dezvoltare ale țărilor în curs de aderare, în conformitate cu Concluziile Consiliului privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării;
8. invită Comisia și Consiliul să clarifice temeiul juridic; solicită Comisiei să clarifice împărțirea competențelor între Consiliu și Comisie în ceea ce privește secțiunea ACTA referitoare la asigurarea respectării DPI prin măsuri de natură penală, inclusiv în ceea ce privește parafarea acordului; insistă ca, înainte de parafarea acordului, Parlamentului să îi fie prezentate dovezi care să ateste că temeiul juridic pentru negocierea ACTA respectă în totalitate Tratatul de la Lisabona;
9. salută declarațiile repetate ale Comisiei potrivit cărora aplicarea dispozițiilor ACTA, în special a dispozițiilor privind procedurile de asigurare a respectării drepturilor de autor în mediul digital, este în deplină conformitate cu acquis-ul comunitar, iar acordul nu va introduce dispoziții privind perchezițiile personale sau așa-numita procedură a „celor trei abateri”; nicio parte semnatară a ACTA și nici UE nu pot fi mandatate prin acord să introducă procedura „celor trei abateri” sau alte sisteme similare;
10. solicită Comisiei să se angajeze să furnizeze probe scrise Parlamentului European, în timp util înainte de parafarea acordului, care să demonstreze că ACTA nu va limita armonizarea excepțiilor și limitărilor legate de drepturile de autor și drepturile conexe în UE, nu va restrânge posibilitatea extinderii viitoare a excepțiilor și limitărilor dincolo de cele enumerate în Directiva 2001/29/CE, nu va exclude posibilitățile viitoare în materie de politică și acțiunile judiciare menite să extindă accesul la operele de creație prin intermediul excepțiilor, ca urmare a progreselor tehnologice, nu va limita posibilitățile legislative în materie de opere orfane și nu va împiedica statele membre să introducă acte legislative pentru a extinde accesul la operele orfane protejate de drepturi de autor care să limiteze măsurile în cazul încălcării drepturilor de autor ale acestor opere;
11. invită Comisia să confirme că ACTA nu va influența nici acum și nici în viitor acquis-ul UE privind drepturile fundamentale și protecția datelor, eforturile întreprinse în prezent de UE pentru a armoniza măsurile menite să asigure respectarea DPI sau Directiva privind comerțul electronic;
12 solicită Comisiei să confirme în mod explicit, în timp util înainte de începerea procedurii de aprobare de către Parlament, că dispozițiile ACTA nu afectează dispozițiile relevante din acquis-ul comunitar, precum cele incluse în Directiva 91/250/CEE privind protecția juridică a programelor pentru calculator și Directiva 2001/29/CE privind societatea informațională și dispozițiile adoptate de statele membre pentru punerea în aplicare a acestor directive, care permit în anumite cazuri ingineria inversă a programelor informatice și evitarea măsurilor de protecție tehnologică pentru a permite interoperabilitatea, promovând astfel concurența și inovarea;
Brevete
13. ia act de faptul că brevetele pot fi excluse din secțiunea ACTA referitoare la asigurarea respectării DPI prin măsuri de natură civilă, dar subliniază că excluderea explicită și absolută este singura modalitate de a garanta că ACTA nu va împiedica accesul la medicamente legale, la prețuri acceptabile și vitale;
14. afirmă că creșterea semnificativă a despăgubirilor și a altor reparații pentru eventuala încălcare a DPI ar putea descuraja producătorii și părțile terțe implicate în producerea, vânzarea sau distribuția medicamentelor generice la prețuri acceptabile, în special dacă aceste dispoziții se aplică bunurilor aflate în tranzit; este îngrijorat de faptul că aplicarea în cazul brevetelor a dispozițiilor ACTA referitoare la asigurarea respectării DPI prin măsuri de natură civilă poate contraveni interesului public și poate crește riscul investițiilor și nesiguranța pieței, poate pune în pericol inovarea tehnologică, în special în sectoarele în care încălcarea este dificil de stabilit, sau poate duce la adoptarea de brevete asupra unor organisme vii, produse locale și medicamente tradiționale; solicită Comisiei ca, înainte de parafarea acordului, să abordeze problemele ample enumerate în prezenta rezoluție legate de opțiunea de a aplica dispozițiile referitoare la măsurile de natură civilă în cazul brevetelor și apoi să prezinte Parlamentului un raport;
Accesul la medicamente
15. recunoaște că în preambulul textului ACTA se prevede că ACTA urmărește „să ofere mijloace adecvate și eficace, în completarea Acordului TRIPS, care să asigure respectarea drepturilor de proprietate intelectuală, ținând cont de diferențele dintre sistemele și practicile juridice respective” ale părților la ACTA; recunoaște, de asemenea, că „principiile menționate în Declarația de la Doha privind Acordul TRIPS și sănătatea publică, adoptată la 14 noiembrie 2001 de OMC la cea de a patra Conferință ministerială a OMC, care a avut loc la Doha, în Qatar” sunt elementele pe care se bazează textul ACTA și, prin urmare, consideră că punerea în aplicare a ACTA ar trebui să respecte aceste principii;
16. salută îmbunătățirile aduse proiectului de text al ACTA prin care se prevăd mai multe garanții privind viața privată, sănătatea publică și se includ unele măsuri de protecție din cadrul Acordului TRIPS; îndeamnă Comisia să evalueze dacă dispozițiile din ACTA privind garanțiile pot fi puse în aplicare și în cazul dispozițiilor de executare; solicită Comisiei să furnizeze dovezi conform cărora ACTA nu va împiedica statele membre să adopte acte legislative care să limiteze măsurile în cazul încălcărilor, inclusiv pentru a extinde accesul la operele orfane protejate de drepturi de autor sau pentru a recurge la măsurile flexibile din cadrul Acordului TRIPS pentru a garanta o gamă largă de opțiuni în materie de politică în viitor; solicită Comisiei să evalueze măsura în care ACTA va fi în realitate un acord obligatoriu și dacă articolul 1.2 al acestuia prevede o abordare flexibilă în general pentru orice element din legislația națională care ar putea contraveni ACTA; solicită Comisiei să prezinte mecanismele care le oferă părților flexibilitatea de a adopta excepții legitime de la obligațiile prevăzute în acord, care să fie conforme cu obiectivele și principiile Acordului TRIPS și ale Declarației de la Doha din 2001 privind Acordul TRIPS și sănătatea publică;
Drepturi fundamentale
17. subliniază că viața privată și protecția datelor sunt valori fundamentale ale Uniunii Europene, recunoscute la articolul 8 din Convenția europeană a drepturilor omului și la articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a UE, care trebuie respectate în toate politicile și reglementările adoptate de UE, în conformitate cu articolul 16 din TFUE;
18. solicită Comisiei să prezinte Parlamentului, înainte de parafarea acordului, o analiză juridică a semnificației, legalității și forței executorii a politicilor prevăzute în ACTA referitoare la cooperarea dintre furnizorii de servicii și deținătorii de drepturi, cum se propune la articolul 2.18.3, în special cu privire la modul în care eforturile de cooperare din cadrul comunității de afaceri nu vor limita drepturile fundamentale ale cetățenilor, inclusiv dreptul la viață privată, dreptul la libertatea de exprimare și dreptul la un proces echitabil;
19. solicită din nou Comisiei să realizeze, în timp util înainte de parafarea acordului, o evaluare a impactului punerii în aplicare a ACTA asupra drepturilor fundamentale și a protecției datelor, asupra eforturilor întreprinse în prezent de UE pentru a armoniza măsurile menite să asigure respectarea DPI și asupra Directivei privind comerțul electronic;
20. solicită Comisiei să consulte la timp Parlamentul cu privire la rezultatele acestei evaluări;
21. este îngrijorat cu privire la conținutul articolului 2.X din secțiunea 3, care prevede că bagajele personale ale călătorilor fac obiectul acordului, chiar dacă bunurile transportate nu sunt de natură comercială, cu excepția cazului în care părțile decid să le excludă; consideră că acest articol incită părțile să adopte norme mai stricte privind controlul la frontiere al bagajelor personale ale călătorilor, în timp ce Comisia ar fi trebuit dimpotrivă să pledeze, la nivel internațional, pentru o protecție mai extinsă a drepturilor fundamentale ale cetățenilor, mai ales a dreptului la viață privată;
22. insistă asupra necesității unei acțiuni rapide a Comisiei, în conformitate cu Comunicarea sa din 19 octombrie 2010 privind evaluarea impactului asupra drepturilor fundamentale;
Indicații geografice
23. îndeamnă Comisia să acționeze în vederea includerii în ACTA a unor proceduri eficace care să asigure respectarea IG; subliniază importanța protejării IG pentru companiile europene și pentru ocuparea forței de muncă din UE; regretă că acordul nu definește „indicațiile geografice contrafăcute” la articolul 1.X, întrucât această omisiune ar putea crea confuzii sau cel puțin ar putea complica activitatea autorităților administrative și judiciare cu privire la interpretarea și punerea în aplicare a ACTA;
24. nu este de acord cu poziția Comisiei, care pretinde că a realizat îmbunătățiri importante în ceea ce privește protecția GI; consideră că, întrucât GI vor rămâne neprotejate în statele care nu le recunosc în legislația internă, progresele realizate în acest domeniu sunt nesatisfăcătoare;
Scara comercială
25. este îngrijorat de faptul că definiția scării comerciale din ACTA (de la articolul 2.14.1) depășește sfera definiției adoptate de PE la 25 aprilie 2007 în urma votului asupra propunerii modificate de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind măsurile penale menite să asigure respectarea drepturilor de proprietate intelectuală ( 2005/0127(COD) );
26. ține cont de faptul că Președinția Consiliului a negociat pentru statele membre secțiunea ACTA referitoare la asigurarea respectării DPI prin măsuri de natură penală; solicită Comisiei și Consiliului să prezinte Parlamentului o interpretare precisă a „scării comerciale” așa cum este menționată la articolul 2.14.1 din acord; solicită Comisiei și Consiliului să reafirme că articolul 2.14.1 nu va impune nicio modificare a acquis-ului comunitar, în special în ceea ce privește votul Parlamentului European asupra propunerii modificate de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind măsurile penale menite să asigure respectarea drepturilor de proprietate intelectuală ( 2005/0127(COD) ); îndeamnă Consiliul și Comisia să analizeze din punct de vedere juridic, înainte de parafarea acordului, dacă definiția „scării comerciale” din ACTA este compatibilă cu cea din decizia OMC în cazul litigiului privind China, dacă este conformă cu principiile proporționalității și subsidiarității ale UE, precum și dacă aceasta nu va limita recursul statelor membre la excepții naționale în privința aplicării măsurilor de natură penală;
27. consideră că părțile nu ar trebui să fie obligate să incrimineze înregistrările realizate cu ajutorul unei camere video și salută, așadar, faptul că părțile au convenit, în urma insistențelor UE, ca incriminarea înregistrărilor realizate cu ajutorul unei camere video să fie opțională (articolele 2.14.3 și 2.15);
Asigurarea respectării DPI prin măsuri și sancțiuni de natură penală
28. este îngrijorat de faptul că ACTA permite autorităților judiciare să emită un ordin (ordinul judecătoresc prevăzut la articolul 2.X) împotriva unei părți sau a unei părți terțe; constată că această competență de a emite ordine judecătorești contravine Directivei privind măsurile penale menite să asigure respectarea drepturilor de proprietate intelectuală, care permite emiterea ordinelor judecătorești doar „cu scopul de a preveni orice încălcare iminentă”; în plus, în conformitate cu directiva menționată, părțile terțe trebuie să fie implicate în încălcare pentru a putea face eventual obiectul ordinului emis de autoritatea judiciară;
29. solicită AEPD să prezinte un aviz cu privire la cel mai recent text al ACTA;
DPI în mediul digital
30. regretă faptul că, la articolul 2.18.3, se prevede în mod explicit obligația părților de a coopera („fac eforturi”) cu comunitatea de afaceri pentru „a combate în mod eficace” încălcările; reamintește Comisiei că, în Acordul interinstituțional din 2003, a convenit că „se va asigura că recurgerea la mecanismele de coreglementare și autoreglementare este întotdeauna în conformitate cu dreptul comunitar și că […] aceste mecanisme nu sunt aplicabile în cazul în care sunt în joc drepturile fundamentale”; solicită Comisiei să evalueze dacă, în ansamblu, ACTA poate schimba echilibrul actual din legislația UE dintre obligația legală a furnizorilor de servicii de internet de a proteja datele personale ale utilizatorilor finali și obligația legală de a comunica aceste date deținătorilor drepturilor de proprietate intelectuală sau autorităților administrative și judiciare;
31. îndeamnă Comisia să se asigure că domeniul de aplicare al acordului se limitează la sistemul european existent de protecție a DPI împotriva contrafacerii; ca urmare, sintagma "în mod nejustificat” ar trebui eliminată din textul articolului 2.X;
32. este îngrijorat cu privire la faptul că o definiție foarte largă a actelor la „scară comercială” (articolul 2.14.1), împreună cu obligația de a impune sancțiuni de natură penală în cazul încălcării DPI în mediul digital (art.
2.18.1), inclusiv în caz de „complicitate și facilitare” (articolul 2.14.4), ar putea încuraja părțile la acord să adopte acte legislative care vor conduce în practică la incriminarea utilizatorilor privați și a intermediarilor;
Comitetul pentru ACTA
33. consideră că Comitetul pentru ACTA ar trebui să acționeze în mod deschis, nediscriminatoriu și transparent; solicită Comisiei să prezinte Parlamentului în timp util, înainte ca acesta să ia decizia privind aprobarea, recomandări referitoare la guvernanța Comitetului pentru ACTA, în special în ceea ce privește participarea Parlamentului European și procesul de modificare a acordului;
34. subliniază că orice modificare a acordului trebuie să facă obiectul unui control public de către toate părțile interesate și trebuie să primească aprobarea Parlamentului; solicită Comisiei să se consulte cu Consiliul și cu Parlamentul European înainte de a accepta sau de a propune orice modificare a textului actual în Comitetul pentru ACTA, în cadrul unui proces care să garanteze transparența, controlul parlamentar și participarea publică;
Condițiile PE pentru aprobare
35. reamintește că, pentru a intra în vigoare, ACTA necesită aprobarea PE și, eventual, ratificarea de către statele membre; invită Comisia și Consiliul să nu propună o aplicare provizorie a acordului înainte ca PE să își dea aprobarea; reamintește Comisiei și Consiliului că Parlamentul își rezervă dreptul de a nu aproba ACTA; condiționează eventuala aprobare a acordului de cooperarea deplină cu privire la prezenta rezoluție;
36. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor și parlamentelor statelor care participă la negocierile privind ACTA.
