A7-0239/2011
22.6.2011
RAPORT
referitor la viitorul serviciilor sociale de interes general
(2009/2222(INI))
Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale
Raportor:
Proinsias De Rossa
PE 438.251v03-00
CUPRINS
PROPUNERE DE REZOLUȚIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN......................................3
AVIZ al Comisiei pentru afaceri economice Și monetare ...........................24
AVIZ al Comisiei pentru piaȚa internĂ Și protecȚia consumatorilor .28
AVIZ al Comisiei pentru dezvoltare regionalĂ ...............................................31
AVIZ al Comisiei pentru drepturile femeii Și egalitatea de gen ...............34
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE.....................................................................39
PROPUNERE DE REZOLUȚIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN
referitoare la viitorul serviciilor sociale de interes general
( 2009/2222(INI) )
Parlamentul European,
– având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, îndeosebi articolul 2 și articolul 3 alineatul (3), și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, îndeosebi articolele 9, 14, 106 și 151, articolul 153 alineatul (l) literele (j) și (k), articolele 159, 160, 161 și 345 și Protocolul nr.
26,
– având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 36
JO C 303, 14.12.2007, p.
1. ,
– având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, care a fost încheiată de Comunitatea Europeană la 26 noiembrie 2009
JO L 23, 27.1.2010, p.
35. ,
– având în vedere Regulamentul (CE) nr.
1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători
JO L 315, 3.12.2007. ,
– având în vedere Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne, în special articolul 1 alineatul (3)
JO L 376, 27.12.2006, p.
36 – 68. ,
– având în vedere Decizia nr.
1098/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind Anul European de Luptă împotriva Sărăciei și a Excluziunii Sociale (2010)
JO L 298, 7.11.2008, p.
20-29. ,
– având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Punerea în aplicare a programului comunitar de la Lisabona: serviciile sociale de interes general în Uniunea Europeană” ( COM(2006)0177 ) și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei privind serviciile sociale de interes general în Uniunea Europeană ( SEC(2006)0516 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Servicii de interes general, inclusiv servicii sociale de interes general: un nou angajament european ( COM(2007)0725 ),
– având în vedere documentele de lucru ale serviciilor Comisiei intitulate „Întrebări frecvente referitoare la Decizia Comisiei din 28 noiembrie 2005 privind aplicarea articolului 86 alineatul (2) din Tratatul CE în cazul ajutorului de stat sub forma compensației pentru obligația de serviciu public, acordată anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general, și a cadrului comunitar privind ajutorul de stat sub forma compensației pentru obligația de serviciu public” ( SEC(2007)1516 ) și, respectiv, „Întrebări frecvente referitoare la aplicarea normelor privind achizițiile publice în cazul serviciilor sociale de interes general” ( SEC(2007)1514 ),
– având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Ghid privind aplicarea normelor Uniunii Europene privind ajutoarele de stat, achizițiile publice și piața internă în cazul serviciilor de interes economic general, în special al serviciilor sociale de interes general” ( SEC(2010)1545 ),
– având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” ( COM(2010)2020 ) și Rezoluția sa din 16 iunie 2010 referitoare la comunicarea respectivă
.
Texte adoptate, P7_TA-PROV(2010)0223 . ,
– având în vedere primul „Raport bienal privind serviciile sociale de interes general” ( SEC(2008)2179 ) și cel de al doilea „Raport bienal privind serviciile sociale de interes general” ( SEC(2010)1284 ) întocmite de Comisie
.
Documentul de lucru al serviciilor Comisiei de însoțire a ( COM(2008)0418 ) – Raportul bienal privind serviciile sociale de interes general. ,
– având în vedere Recomandarea Comisiei din 3 octombrie 2008 privind incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (C(2008)5737)
.
JO L 307, 18.11.2008, p.
1. ,
- având în vedere Comunicarea Comisiei privind impozitarea sectorului financiar ( COM(2010)0549 ), precum și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care o însoțește ( SEC(2010)1166 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către un Act privind piața unică - Pentru o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate” ( COM(2010)0608 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către o mai bună funcționare a pieței unice a serviciilor – pornind de la rezultatele procesului de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile” ( COM(2011)0020 ) și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei privind procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile ( SEC(2011)0102 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Analiza anuală a creșterii: formularea răspunsului cuprinzător al UE la criză”( COM(2011)0011 ),
– având în vedere declarația comisarului Andor privind dispozițiile sociale ale Tratatului de la Lisabona
.
Dezbateri în plen, miercuri, 6 octombrie 2010 – Bruxelles, punctul 13: Dispozițiile sociale ale Tratatului de la Lisabona. ,
– având în vedere raportul Monti din 9 mai 2010 privind „O nouă strategie pentru piața unică în beneficiul economiei și al societății europene”
.
Raport adresat Președintelui Comisiei Europene de Mario Monti, 9 mai 2010. ,
– având în vedere „Raportul privind aplicarea normelor comunitare serviciilor sociale de interes general” elaborat de Comitetul pentru protecție socială în 2008
.
Consiliul UE, 16062/08, ADD1, 20 noiembrie 2008. ,
– având în vedere raportul intitulat „Un cadru european de calitate pe bază voluntară pentru serviciile sociale” elaborat de Comitetul pentru protecție socială în 2010
.
SCP/2010/10/8 final. ,
– având în vedere „Raportul comun privind protecția socială și incluziunea socială pentru 2010” elaborat de Comitetul pentru protecție socială în 2010
.
Consiliul UE 6500/10, 15 februarie 2010. ,
– având în vedere raportul intitulat „Evaluarea dimensiunii sociale a Strategiei Europa 2020” elaborat de Comitetul pentru protecție socială în 2011,
– având în vedere concluziile și recomandările forumurilor privind serviciile sociale de interes general organizate la Lisabona în septembrie 2007, la Paris în octombrie 2008 și la Bruxelles în octombrie 2010
Primul forum privind serviciile sociale de interes general, 17 septembrie 2007, Lisabona, Președinția portugheză, Al doilea forum privind serviciile sociale de interes general (SSIG), 28 și 29 octombrie 2008, Președinția franceză, Al treilea forum privind serviciile sociale de interes general (SSIG), 26 și 27 octombrie, Bruxelles, Președinția belgiană. ,
– având în vedere concluziile reuniunilor Consiliului EPSCO din 16 și 17 decembrie 2008, din 8 și 9 iunie 2009, precum și din 6 și 7 decembrie 2010
.
Consiliul UE 6624/11, SOC 135, ECOFIN 76, SAN 30 din 18 februarie 2011. ,
– având în vedere următoarele hotărâri ale Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE):
– din 19 aprilie 2007 în cauza C-295/05, Tragsa;
– din 18 decembrie 2007 în cauza C-532/03, Comisia/Irlanda (servicii irlandeze de transport de urgență cu ambulanța);
– din 13 noiembrie 2008 în cauza C-324/07, Coditel Brabant;
– din 9 iunie 2009 în cauza C-480/06, Comisia/Germania (Stadtwerke Hamburg);
– din 10 septembrie 2009 în cauza C-206/08, Eurawasser;
– din 9 octombrie 2009 în cauza C-573/07, Sea S.r.l.;
– din 15 octombrie 2009 în cauza C-196/08, Acoset;
– din 15 octombrie 2009 în cauza C-275/08, Comisia/Germania (Datenzentrale Baden-Württemberg);
– din 25 martie 2010 în cauza C-451/08, Helmut Müller,
– având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 6 decembrie 2006 privind Comunicarea Comisiei intitulată „Punerea în aplicare a programului comunitar de la Lisabona
.
Reuniunea Consiliului de la Bruxelles din 16-17 decembrie 2008, Serviciile sociale de interes general, p.
18. : serviciile sociale de interes general în Uniunea Europeană”,
– având în vedere Rezoluția sa din 6 septembrie 2006 referitoare la un model social european pentru viitor
.
Avizul Comitetului Regiunilor 181/2006 fin privind COM(2006)0177 , JO C 305E, 14.12.2006, p.
141. ,
– având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2006 referitoare la Cartea albă a Comisiei privind serviciile de interes general
.
JO C 306E, 15.12.2006, p.
277. ,
– având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2007 privind serviciile sociale de interes general în Uniunea Europeană
.
JO C 301E, 13.12.2007, p.
140. ,
– având în vedere Rezoluția sa din 9 octombrie 2008 referitoare la promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei, inclusiv a sărăciei infantile în Uniunea Europeană
.
JO C 9E, 15.1.2010, p.
11. ,
– având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială
.
JO C 76E, 25.3.2010, p.
16. ,
– având în vedere Rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la incluziunea a persoanelor excluse de pe piața muncii
Texte adoptate, P6_TA(2009)0371 . ,
– având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la noile evoluții în achizițiile publice
.
Texte adoptate, P7_TA-PROV(2010)0173 . ,
– având în vedere Declarația scrisă 84/2010 privind crearea unor statute europene pentru societăți mutuale, asociații și fundații,
– având în vedere rezultatele studiilor Eurofound privind calitatea vieții elaborate în 2003 și în 2007
http://www.eurofound.europa.eu/surveys/eqls/2007/index.htm . ,
– având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,
– având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen ( A7-0239/2011 ),
A. întrucât la articolul 3 din Tratatul UE se prevede că statele membre urmăresc îmbunătățirea constantă a condițiilor de trai și de muncă, iar Uniunea acționează pentru bunăstarea cetățenilor săi, obiective care trebuie îndeplinite printr-o dezvoltare durabilă a Europei, întemeiată pe o creștere economică echilibrată, pe o economie socială de piață cu un grad ridicat de competitivitate, orientată spre sprijinirea întreprinderilor mici și mijlocii, care tinde spre ocuparea deplină a forței de muncă și spre progres social, precum și pe un nivel înalt de protecție și de îmbunătățire a calității mediului, pe combaterea excluziunii sociale și a discriminării, pe promovarea justiției și a protecției sociale, a egalității dintre bărbați și femei, a solidarității dintre generații și a protecției drepturilor copilului;
B. întrucât la articolul 9 din TFUE se prevede că, în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea ține seama de cerințele privind promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și de cerințele privind un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane;
C. întrucât la articolul 14 din TFUE și în Protocolul nr.
26 la acesta se face referire în mod explicit la serviciile de interes general (SIG), care includ serviciile sociale de interes general (SSIG); întrucât este confirmat faptul că autoritățile naționale, regionale și locale dețin un rol esențial și competențe discreționare ample în ceea ce privește prestarea, punerea în funcțiune și organizarea serviciilor de interes economic general (SIEG) și că tratatele nu aduc atingere competenței statelor membre de a presta, de a pune în funcțiune și de a organiza servicii de natură non-economică de interes general (SNEIG);
D. întrucât accesul la serviciile de interes general este un drept fundamental ce se numără printre drepturile economice, sociale și culturale recunoscute în Declarația universală a drepturilor omului;
E. întrucât prestarea de SSIG universale, de înaltă calitate, accesibile și rezonabile din punctul de vedere al costurilor în sensul Comunicării Comisiei din 2007 privind serviciile de interes general poate fi privită ca un pilon fundamental al modelului social european și ca baza pentru o bună calitate a vieții și pentru atingerea obiectivelor sociale, economice și de ocupare a forței de muncă ale UE;
F. întrucât serviciile sociale de interes general, în special accesul la servicii de îngrijire a copiilor, a persoanelor în vârstă și a altor persoane aflate în întreținere sunt esențiale pentru participarea egală a femeilor și bărbaților pe piața muncii, la educație și la formarea profesională;
G. întrucât segregarea de gen în serviciile sociale, atât sectorială, cât și ocupațională, are un impact negativ asupra condițiilor de muncă și a nivelului de salarizare și întrucât muncile casnice neplătite, îngrijirea copiilor și a bătrânilor sunt efectuate predominant de către femei;
H. întrucât extinderea serviciilor sociale de interes general este un factor care a contribuit la atragerea mai multor femei pe piața muncii;
I. întrucât articolul 4 alineatul (2) și articolul 5 alineatul (3) din Tratatul UE prevăd principiul subsidiarității la nivel local, recunosc în mod oficial autonomia regională și locală și întrucât articolul 1 din Protocolul nr.
26 la TFUE recunoaște rolul esențial și competențele discreționare ample ale autorităților naționale, regionale și locale în ceea ce privește prestarea, punerea în funcțiune și organizarea serviciilor de interes economic general într-un mod care să răspundă cât mai bine nevoilor utilizatorilor,
Drepturi fundamentale și universalitate
1. consideră că SSIG, precum și utilizatorii și prestatorii acestora posedă, pe lângă caracteristicile comune ale SIG, mai multe caracteristici speciale; SSIG, așa cum sunt definite de statele membre, cuprind sisteme de asigurări sociale obligatorii și complementare și servicii universale prestate direct persoanelor, care vizează creșterea calității vieții tuturor; ele joacă, de asemenea, un rol de prevenire, de coeziune și incluziune socială și asigură exercitarea drepturilor fundamentale proclamate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și în Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale;
2. recunoaște că, în cazul SSIG, există doi factori contrastanți care trebui conciliați: pe de o parte, principiul subsidiarității, care susține libertatea autorităților publice naționale de a defini, organiza și finanța SSIG astfel cum consideră de cuviință, coroborat cu principiul proporționalității și, pe de altă parte, responsabilitatea care revine Comunității și statelor membre pentru domeniile lor de competență în conformitate cu tratatul;
3. îndeamnă statele membre să asigure în continuare disponibilitatea unor servicii sociale accesibile, abordabile și de înaltă calitate, precum cele asigurate în perioada de creștere economică rapidă, și să garanteze un acces nediscriminatoriu la aceste servicii, indiferent de sex, venit, rasă sau origine etnică, credință religioasă, handicap, vârstă, orientare sexuală sau condițiile de încadrare în muncă; consideră că serviciile sociale au un rol fundamental în asigurarea egalității de gen întrucât, împreună cu serviciile medicale și cele de îngrijire a copiilor, acestea reprezintă unul dintre elementele esențiale ale eforturilor de a crește rata ocupării forței de muncă în rândul femeilor și a asigurării egalității în general;
4. insistă asupra necesității de a evita ca actuala criză financiară și economică, precum și evoluțiile economice viitoare, să pună în pericol dezvoltarea serviciilor sociale de interes general, deoarece acest lucru ar avea efecte negative pe termen lung asupra ocupării forței de muncă, creșterii economice din UE, creșterii veniturilor fiscale și promovării egalității dintre femei și bărbați;
5. solicită Comisiei și statelor membre să evalueze din punctul de vedere al dimensiunii de gen impactul diferitelor servicii sociale de interes general și să se asigure că evaluarea din perspectiva egalității de gen a activităților propuse ale UE devine un proces regulat și transparent, cu rezultate concrete, iar integrarea perspectivei de gen în buget se va face la nivelul tuturor programelor și politicilor Uniunii și naționale; solicită, de asemenea, Comisiei, să includă în rapoartele sale de monitorizare aspectele legate de egalitatea de gen;
6. invită statele membre să asigure, în cadrul unor politici de conciliere a vieții profesionale cu viața personală, forme diversificate, accesibile, la prețuri rezonabile și de bună calitate de îngrijire a copiilor, astfel cum sunt descrise în obiectivele de la Barcelona, și să îmbunătățească serviciile de îngrijire a persoanelor în vârstă și a celor aflate în întreținere, toate aceste măsuri constituind un pas esențial către egalitatea dintre femei și bărbați, deoarece serviciile de îngrijire a copiilor nu numai că facilitează participarea femeilor pe piața muncii, ci oferă și posibilități de angajare; solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri pentru recunoașterea muncilor neplătite casnice și de îngrijire a copiilor și bătrânilor, efectuate în special de femei, care au un rol foarte important pentru sustenabilitatea sistemelor sociale;
7. subliniază că natura de interes general al unui serviciu social nu depinde de domeniul acestuia, ci de modul în care este prestat, precum și de o varietate de factori precum statutul nonprofit sau nonselecția beneficiarilor;
8. referitor la SSIG, subliniază faptul că principiul subsidiarității trebuie să aibă prioritate față de normele pieței interne;
9. subliniază faptul că, în principiu, puterea de decizie privind configurarea, finanțarea și prestarea serviciilor sociale de interes general (SSIG) trebuie să revină statelor membre și autorităților locale; declară că respectă și sprijină acest principiu și solicită instituțiilor europene să adopte aceeași poziție;
10. subliniază că, pentru ca SSIG să își îndeplinească rolul, ele trebuie să fie accesibile nu doar persoanelor defavorizate și vulnerabile, ci tuturor persoanelor, indiferent de avere sau venit, asigurându-se totodată un acces echitabil persoanelor celor mai vulnerabile, în conformitate cu legile și practicile statelor membre;
11. subliniază faptul că rolul esențialmente de structurare și incluziune al SSIG contribuie în mod relevant, util și eficace la dezvoltarea tuturor regiunilor, permițând statului și autorităților locale sau regionale să joace un rol prin utilizarea finanțării publice și private; consideră că este deosebit de importantă menținerea acestor servicii în regiunile rurale și vulnerabile și subliniază, de asemenea, rolul vital al SSIG în limitarea riscurilor de segregare a comunităților fragile și marginalizate;
12. subliniază faptul că SSIG sunt finanțate preponderent de statele membre, întrucât intră în primul rând în sfera lor de competență; cu toate acestea, consideră că Uniunea Europeană poate juca un rol important și poate acorda asistență statelor membre pentru a se moderniza și a se adapta la noile condiții și, eventual, le poate transmite cerințele cetățenilor în ceea ce privește calitatea și sfera serviciilor;
13. subliniază importanța evaluării urgente a consecințelor și efectelor sociale asupra populațiilor produse de liberalizarea în domenii-cheie pentru progresul social (transport, energie, apă, servicii poștale, de telecomunicații etc.) și îndeamnă Comisia să împiedice adoptarea altor măsuri de liberalizare până la prezentarea evaluării respective;
14. subliniază că este important să se consolideze dimensiunea socială a pieței unice și să se țină mai bine seama de caracterul special al SSIG, punându-se accentul pe o abordare pragmatică în care accesibilitatea, universalitatea, echitatea, calitatea și eficiența acestor servicii să fie considerentele primordiale;
15. sprijină recomandarea din cadrul raportului Monti privind faptul că internetul în bandă largă și serviciile bancare de bază ar trebui recunoscute în legislația europeană drept servicii universale și accesibile tuturor, pe care le pot asigura statele membre;
Contribuția economică
16. subliniind faptul că SSIG nu trebuie să fie definite de impactul lor economic, ia act de cel de al doilea Raport bienal al Comisiei și confirmă că SSIG au o contribuție economică majoră din punctul de vedere al locurilor de muncă, al activității economice și al puterii de cumpărare, sectorul serviciilor medicale și sociale reprezentând 5% din producția economică și 21,4 milioane de locuri de muncă; observă că, în raportul său intitulat „Mapping of Public Services”, CEEP a confirmat, de asemenea, că activitățile din domeniul social și al sănătății reprezintă 9,6% din locurile de muncă din UE și 9,4% din PIB; constată că studiul din 2008 privind forța de muncă arată că femeile ocupă 79% din locurile de muncă din cadrul serviciilor de sănătate, 81% din cele din cadrul serviciilor de îngrijire prestate în structuri rezidențiale și 83% din locurile de muncă din cadrul serviciilor de îngrijire prestate în structuri de tip nerezidențial; constată, de asemenea, că un organism de reprezentare a IMM-urilor, Uniunea Europeană a Artizanatului și a Întreprinderilor Mici și Mijlocii (UEAPME), consideră că IMM-urile au nevoie de SSIG eficiente și de înaltă calitate pentru a funcționa bine; solicită statelor membre să țină cont și de principiile egalității de gen; observă că promovarea unor piețe incluzive ale forței de muncă, prevenirea și reabilitarea vor duce pe termen lung la economii și la îmbunătățirea calității serviciilor;
17. subliniază faptul că SSIG favorizează exercitarea drepturilor cetățenilor și au drept scop asigurarea coeziunii sociale, teritoriale și economice prin realizarea unor forme variate de solidaritate;
18. subliniază că autoritățile regionale și locale joacă un rol fundamental în definirea, finanțarea, prestarea și atribuirea SSIG în cadrul sistemelor de servicii sociale și de protecție socială ale statelor membre: se estimează că sectorul administrației publice de la nivel local și regional reprezintă 15,9% din PIB-ul UE-27, administrația publică locală reprezentând singură 12,9% din PIB, iar cheltuielile acesteia pentru protecția socială reprezentând 3% din PIB (378,1 miliarde EUR);
19. consideră că autoritățile naționale, regionale și locale ar trebui să extindă aplicarea parteneriatelor de tip public-privat în domeniul SSIG pentru a le spori eficiența și disponibilitatea;
Contribuția socială
20. subliniază că studiile Eurofound privind calitatea vieții
1 Eurofound – Studii privind calitatea vieții http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef09108.htm.
1 au demonstrat că una dintre cele mai importante modalități de sporire a calității vieții cetățenilor, de garantare a unei integrări depline în cadrul societății și de creare a unei coeziuni sociale și teritoriale este prestarea și dezvoltarea de SIG, inclusiv a SSIG; subliniază că SSIG sunt un element fundamental al modelului social european și o componentă a modului de organizare a societăților europene, și că scopul lor primordial este realizarea obiectivelor politicii sociale și concretizarea drepturilor sociale ale indivizilor și ale grupurilor, adesea prin intermediul sistemelor de asigurări sociale ale statelor membre;
21. subliniază necesitatea revizuirii politicilor de liberalizare în vederea promovării unei politici de progres social, care să garanteze accesul universal la servicii publice de calitate, acordând o atenție specială grupurilor defavorizate precum mamele singure, femeile, persoanele în vârstă, copiii, migranții și persoanele cu orice fel de handicap;
22. subliniază că este nepotrivit ca fondurile publice alocate SSIG să fie utilizate altfel decât pentru îndeplinirea obiectivelor serviciului și că nicio parte din aceste fonduri, altele decât costurile generale și cu personalul rezonabile suportate în cadrul prestării serviciilor, nu ar trebui să fie folosite în alt scop; consideră că obiectivul legitim de maximizare a profitului care stă la baza prestării comerciale private de servicii comerciale contravine în mod inacceptabil principiilor și obiectivelor SSIG; este de părere că, atunci când autoritățile din statele membre aleg să utilizeze prestarea indirectă a SSIG, interesul general trebuie protejat și ele ar trebui, asigurând desigur calitatea, inovarea, eficiența și rentabilitatea, să sprijine întreprinderile din sectorul economiei sociale, în cazul cărora orice surplus este reinvestit în serviciu și în inovare, și să le încurajeze să devină prestatori de servicii;
23. subliniază rolul tradițional al statului în calitate de prestator de SSIG, dar consideră că deschiderea acestui sector prestatorilor privați de servicii va conduce la sporirea accesibilității și a calității serviciilor și la extinderea gamei de opțiuni de care dispun consumatorii;
24. reafirmă angajamentul său pentru SSIG moderne și de înaltă calitate, prin care se pot pune în aplicare multe dintre valorile cuprinse în proiectul european, precum egalitatea, solidaritatea, statul de drept și respectul pentru demnitatea umană, precum și principiile accesibilității, serviciului universal, eficienței, gestionării cumpătate a resurselor, continuității, proximității de utilizatorii de servicii și transparenței;
Constrângeri reglementare privind prestarea SSIG
25. subliniază că autoritățile naționale, regionale și locale angajate în prestarea sau mandatarea SSIG au nevoie de securitate juridică pentru serviciile și cheltuielile lor și că, deși serviciul de informare și de clarificare și ghidul publicat recent de Comisie sunt binevenite, ele nu asigură securitatea juridică necesară, fapt care tinde să împiedice prestatorii de SSIG să își îndeplinească misiunea;
26. subliniază că autoritățile naționale și locale dețin responsabilitatea de a garanta buna funcționare a SSIG și menținerea unui standard de calitate ridicat;
27. consideră că situația existentă, în care interpretarea actuală a legislației duce la solicitări permanente adresate CEJ de a preciza limitele normelor referitoare la piața internă în ceea ce privește SIG, inclusiv SSIG, nu este nici eficientă, nici democratică și demonstrează clar lipsa securității juridice; subliniază dialogul îndelungat, aflat încă în desfășurare, al părților interesate cu privire la această chestiune și invită Comisia să ia în sfârșit măsuri;
Politica economică și bugetară
28. subliniază că SSIG constituie o investiție indispensabilă pentru viitorul economic al Europei și că, în anumite state membre, acestea se află sub o presiune sporită din cauza crizei economice și a celei bancare și din cauza programelor guvernamentale de austeritate, în urma cărora SSIG sunt și mai solicitate; SSIG sunt indispensabile în calitatea lor de stabilizatori socioeconomici automați în cursul acestor crize - îndeosebi prin intermediul sistemelor de asigurări sociale;
29. subliniază că, în contextul actual de incertitudine cu privire la creșterea economică și ocuparea forței de muncă, nevoia de SSIG este constant în creștere, în condițiile în care evoluția demografică generează nevoi noi; subliniază că principala provocare în prezent cu privire la prestarea de SSIG este menținerea calității și sferei lor și, având în vedere importanța și necesitatea lor absolută, consolidarea lor pentru ca ele să își poată îndeplini rolul important în realizarea obiectivelor sociale și economice de ocupare a forței de muncă și reducere a sărăciei prevăzute în Strategia Europa 2020;
30. subliniază faptul că criza financiară și economică și politicile de austeritate impuse de statele membre ale UE nu ar trebui să ducă la scăderea investițiilor în SSIG, ci, dimpotrivă, datorită importanței și caracterului lor absolut esențial, aceste servicii trebuie consolidate pentru a răspunde nevoilor populației;
31. atrage atenția asupra faptului că este important ca autoritățile naționale, regionale și locale să faciliteze accesul la locuințe sociale pentru femeile în situație precară sau expuse riscului de excluziune, precum și pentru femeile care au fost victime ale violenței de gen, în ambele cazuri mai ales atunci când au copii în întreținere;
32. subliniază necesitatea unei mai bune recunoașteri a activității desfășurate de persoanele angajate în sectorul serviciilor sociale, dintre care majoritatea sunt femei, pentru că munca lor este dificilă, necesitând multă atenție și un angajament personal important, fără a se bucura însă de un prestigiu social deosebit;
33. consideră că principiul solidarității și consolidarea Uniunii Europene impun gestionarea crizei, care a determinat creșterea șomajului și a sărăciei, printr-o utilizare mai eficientă și mai eficace a fondurilor la nivelul UE și la nivel național, majorarea fondurilor structurale, îndeosebi a Fondului social european, și utilizarea unor noi resurse precum obligațiunile pentru proiecte;
34. consideră că, pentru a asigura prestarea unor SSIG de înaltă calitate, este necesar ca guvernele statelor membre să asigure un cadru financiar adecvat pentru SSIG care să garanteze continuitatea serviciilor și o finanțare stabilă, precum și condiții de muncă decente și posibilități de formare pentru persoanele implicate în prestarea acestor servicii;
35. subliniază, de asemenea, că orice transfer de competențe privind SSGI de la statele membre la autoritățile locale sau regionale impune instituirea unor mecanisme de coordonare pentru a evita eventuale disparități între calitatea serviciilor prestate în diverse zone și trebuie să fie însoțit de un transfer de resurse necesar pentru a asigura continuarea prestării unor servicii universale de înaltă calitate care să corespundă drepturilor și necesităților utilizatorilor;
36. consideră că, nu în ultimul rând pentru a menține prestarea unor SSIG de calitate, statele membre au nevoie de noi surse de venit și solicită Comisiei să realizeze rapid un studiu de fezabilitate pe baza deciziei șefilor statelor europene din 11 martie 2011
.
Concluziile șefilor de stat sau de guvern din zona euro din 11 martie 2011. ;
Deficiențe în cadrul de reglementare al SSIG
Observații generale
37. consideră că există un larg consens european asupra faptului că SSIG sunt esențiale pentru bunăstarea cetățenilor noștri și pentru o economie eficientă, dar că, deși s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește soluționarea dificultăților cu care se confruntă prestatorii în activitatea de prestare și dezvoltare a SSGI ca urmare a aplicării normelor UE în cazul acestor servicii, nu există până în prezent niciun acord între Comisie și Consiliu sau în cadrul acestora privind punerea în aplicare a unor măsuri concrete suplimentare pentru a elimina obstacolele identificate de părțile interesate;
38. subliniază că, prin tratate, UE și statele membre se angajează să dezvolte o economie socială de piață și să mențină modelul social european; subliniază faptul că statele membre și autoritățile locale trebuie să aibă libertatea de a decide modalitatea de finanțare și de prestare a SSIG, fie direct, fie în alt mod, prin utilizarea tuturor opțiunilor disponibile, inclusiv soluții alternative la procedurile de ofertare, astfel încât să se asigure faptul că obiectivele lor sociale sunt realizate și nu sunt afectate de aplicarea normelor pieței în cazul serviciilor necomerciale; subliniază necesitatea unui mediu favorabil care să promoveze prestarea unor servicii de calitate, accesibile, abordabile și eficiente, facilitând dezvoltarea, în rândul prestatorilor, unei capacități de inițiativă care să le permită să anticipeze nevoile publice;
39. subliniază faptul că la baza calității serviciilor trebuie să se afle o consultare regulată și integrată a utilizatorilor, întrucât serviciile trebuie înainte de toate să răspundă nevoilor acestora;
40. solicită Comisiei și statelor membre ale UE să respecte diversitatea normelor de organizare și gestionare a SSIG, precum și resursele și metodele de finanțare ale acestor servicii; solicită, de asemenea, statelor membre ale UE, să abandoneze ,,reformele” care au instituționalizat modele de protecție socială bazate pe piață, supuse regulilor concurenței și obligativității licitațiilor, și să oprească promovarea parteneriatelor public-privat sau externalizarea serviciilor sociale către sectorul privat, întrucât acestea sunt strategii înșelătoare de ,,modernizare” a serviciilor sociale; consideră că promovarea interesului general și asigurarea unor servicii eficiente și de calitate, atât de către sectorul public, cât și de către ,,sectorul terțiar” nonprofit sau de către economia socială constituie strategia cea mai potrivită în vederea asigurării unor servicii sociale de mare calitate, integrate și adresate tuturor;
41. ia act de Declarația scrisă 84/2010 privind crearea unor statute europene pentru societăți mutuale, asociații și fundații și de nevoia actorilor economiei sociale, inclusiv a modelelor cum sunt cooperativele, de a beneficia de mai multă recunoaștere, aceștia fiind activi în furnizarea de SSIG și în organizarea și funcționarea economiei sociale și solicită Comisiei să adopte măsurile necesare, pe baza evaluărilor de impact la nivel național și la nivelul UE, pentru introducerea de propuneri privind statute europene pentru societăți mutuale, asociații și fundații care să le permită să activeze pe o bază transnațională;
Ajutoarele de stat
42. salută revizuirea ajutoarelor de stat întreprinsă de comisarul Almunia și solicită clarificarea principiilor de bază ale controlului ajutoarelor de stat, pentru a spori certitudinea juridică și transparența cu privire la concepte cum sunt „act de mandatare” sau „autorități publice”, introducerea unei diferențieri a normelor, calcularea compensării obligațiilor de serviciu public, care ar trebui să țină seama, printre altele, de criterii sociale, de caracteristicile prestatorului de servicii și de mai multe considerații exterioare legate de asigurarea serviciilor, cum ar fi valoarea adăugată socială și implicarea în comunitate;
43. salută evaluarea de impact a pachetului Monti-Kroes din 2005 realizată de Comisie; solicită revizuirea pachetului, în vederea consolidării certitudinii juridice, simplificării normelor precum cele privind controlul supracompensării pentru prestatorii de SSIG de la nivel local și îmbunătățirii flexibilității în aplicarea acestora, și luarea în considerare a extinderii listei de derogări de la obligația de notificare după exemplul spitalelor și a locuințelor sociale; solicită Comisiei să reevalueze nivelul minim adecvat pentru pragul aplicabil SSIG și să propună un sistem care să țină seama de PIB-ul statelor membre la calcularea pragului minim, astfel încât acesta să fie calculat pentru fiecare stat în parte și să se evite astfel denaturări ale concurenței provocate de existența unui prag uniform la nivelul întregii UE; îndeamnă la utilizarea controlului supracompensării numai în cazul în care este identificat un risc de încălcare gravă a concurenței;
44. subliniază faptul că nici sectorul, nici statutul unei entități care prestează un serviciu și nici modul în care este finanțat nu determină dacă activitățile sale sunt considerate a avea un caracter economic sau nu, ci mai curând natura activității în sine și efectul său preventiv;
45. reamintește că problema principală nu este distincția dintre SIG, inclusiv SSIG, cu caracter economic și cele fără, ci mai degrabă stabilirea cu claritate a responsabilității autorităților publice în a garanta, în momentul achiziționării unui serviciu, că sarcinile de interes general atribuite întreprinderilor cărora li s-au încredințat serviciile respective sunt într-adevăr îndeplinite;
46. în contextul legislației UE actuale, solicită clarificarea conceptelor și reformarea criteriilor de clasificare utilizate pentru a distinge între SSIG cu caracter economic și cele fără caracter economic, precum și o bază comună de înțelegere a SIG, în vederea asigurării îndeplinirii scopurilor acestora;
Achizițiile publice
47. salută cele mai recente consultări cu privire la modernizarea normelor UE privind achizițiile publice destinate atât utilizării mai eficiente a banilor publici, cât și realizării obiectivelor sociale, economice și de mediu ale UE; subliniază faptul că normele privind achizițiile publice trebuie simplificate, astfel încât obligațiile de serviciu de interes general să poată fi îndeplinite efectiv și cu eficiență; remarcă faptul că achizițiile publice din domeniul SSIG pot constitui o metodă acceptabilă de selectare a unui prestator, dar subliniază că alte metode de selectare a prestatorilor ar putea să permită o mai mare flexibilitate, personalizarea serviciilor și inovarea, care sunt esențiale pentru calitatea serviciilor sociale; insistă că procedurile de licitație ar trebui dezvoltate în așa fel încât să se reducă costurile, dar să se păstreze calitatea serviciilor;
48. solicită Comisiei să recunoască alternative la achizițiile publice pentru prestarea de SIG, inclusiv de SSIG, precum metode interne sau de concesionare a serviciilor, și să acorde în mod explicit valoare egală tuturor opțiunilor de contractare și finanțare a SSIG; solicită extinderea metodei interne în vederea includerii furnizorilor de servicii care îndeplinesc criterii specifice de interes general; solicită în continuare recunoașterea procedurilor testate și consacrate ale statelor membre întemeiate pe faptul că toți furnizorii care au capacitatea de a îndeplini condițiile stabilite prin lege ar trebui să fie autorizați, indiferent de forma juridică, să presteze servicii, cu condiția să țină seama de principiile tratamentului egal, al nediscriminării și al transparenței prevăzute în legislația primară;
49. sprijină fixarea normativă a unei opțiuni de licitare internă practică pentru SIG, inclusiv SSIG, pe baza modelului Regulamentului (CE) nr.
1370/2007 revizuit al Parlamentului European și al Consiliului privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători, care să prevadă faptul că orice autoritate locală competentă poate decide să presteze ea însăși servicii sau să ofere contracte de servicii publice unei entități distincte din punct de vedere juridic, asupra căreia autoritatea locală competentă exercită același tip de control precum asupra propriului său departament, și că acest lucru nu trebui în niciun caz să aducă atingere transparenței licitațiilor publice;
50. consideră că autoritățile locale și regionale, cu consultarea societății civile și a partenerilor sociali, trebuie să se implice în procesul de elaborare și evaluare a normelor privind achizițiile, în vederea evitării discrepanțelor dintre norme și modurile de organizare și practica efectivă de pe teren; remarcă, de asemenea, că cooperarea teritorială dintre regiuni ar putea ajuta la determinarea celor mai bune practici;
51. subliniază ambiguitatea legată de dreptul statelor membre de a insista asupra unor criterii sociale, de mediu sau de calitate în cadrul licitațiilor și al contractelor de achiziții publice și atrage atenția asupra schimbărilor aduse cadrului juridic prin Tratatul de la Lisabona și prin Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; în contextul comerțului echitabil, prevenirea uniformizării la nivel inferior și asigurarea unor servicii de bună calitate impun extinderea conceptului de „cea mai avantajoasă ofertă din punct de vedere economic” astfel ca licitațiile și contractele de achiziții, precum și subcontractele de prestare de SGI, inclusiv SSIG, să includă criteriile sociale, de mediu și privind calitatea serviciilor naționale și/sau locale din statele membre relevante, care ar trebui să fie legate de cele mai bune practici la nivel internațional; subliniază că, pentru menținerea standardelor, criteriile de acceptare a unei oferte nu ar trebui să se bazeze în exclusivitate pe preț; îndeamnă la luarea în considerare a statutului specific al prestatorilor fără scop lucrativ și din economia socială în momentul reformelor;
52. subliniază că organizarea SSIG în statele membre a parcurs un proces de dezvoltare istorică și constituie rezultatul unor tradiții culturale diferite, astfel încât crearea unui model european general nu este nici posibilă, nici oportună, și că ar trebui adoptată mai curând o abordare flexibilă care, respectând principiul subsidiarității, să țină seama în mod adecvat de dreptul la autoguvernare locală al autorităților regionale și locale și să lase o marjă suficientă pentru evoluții specifice determinate de formele diferite de organizare din statele membre;
Inițiativa pentru progresul reformei
53. recunoaște valoarea ridicată a învățării reciproce și a schimbului de bune practici pentru inspirarea și promovarea modernizării în continuare a SSIG in diferite state membre și îndeamnă Comisia să continue in mod proactiv să inițieze și să sprijine astfel de activități, împreună cu și cu asigurarea de formare pentru autoritățile regionale și locale în ceea ce privește aplicarea normelor UE la SSIG;; subliniază faptul că problemele identificate de prestatorii și beneficiarii SSIG necesită soluții prompte, bazate pe o abordare pragmatică;
54. solicită ca Comisia, în continuarea Comunicării din 2007 privind SGI și a revizuirii curente a normelor privind achizițiile și ajutoarele de stat, să pună în practică un program de reformă, adaptare și clarificare, pentru a sprijini și a recunoaște caracteristicile specifice non-piață ale SSIG, în vederea asigurării deplinei conformități nu doar cu dispozițiile privind piața unică, ci și cu obligațiile sociale prevăzute în tratate; consideră că este necesar să se ia în considerare un cadru obligatoriu pentru anumite categorii de SSIG;
55. consideră că un regulament-cadru al UE privind SEIG, posibil conform articolului 14 din TFUE, nu este o chestiune esențială în acest moment;
56. consideră că Comitetul pentru protecție socială a contribuit și va continua să contribuie într-o mare măsură la înțelegerea SSIG și la îndeplinirea rolului acestora; remarcă, cu toate acestea, că mandatul său conform tratatului (articolul 160 din TFUE) prevede un rol pur consultativ și nu permite ca membrii săi să provină din societatea civilă, din Parlamentul European, din cadrul partenerilor sociali sau din altă parte;
57. propune înființarea unui grup de lucru multipartit la nivel înalt, așa cum a recomandat cel de-al 3-lea Forum SSIG, care să fie deschis, flexibil și transparent, să reprezinte o paletă largă de părți interesate și să se concentreze asupra realizării de reforme cum sunt cele identificate de inițiativele politice din acest raport și din recomandările celui de-al treilea Forum al SSIG, din cel de-al doilea Raport bienal al Comisiei și din rapoartele SCP, precum și din alte propuneri relevante; propune ca grupul de lucru să fie coprezidat de Parlamentul European și de comisarul responsabil cu Afacerile Sociale și să cuprindă reprezentanți ai Parlamentului, ai comisarilor corespunzători, ai Consiliului, ai partenerilor sociali și ai organizațiilor societății civile care reprezintă utilizatorii și prestatorii de SSIG, ai Comitetului Regiunilor, ai autorităților locale și ai altor părți interesate;
Grupul de lucru ar putea:
· să evalueze argumentele relative în favoarea instituirii unui observator european sau unui centru de resurse pentru SSIG, care să colecteze informații din diverse surse din statele membre și care să permită schimbul de bune practici în domeniul SSIG de la nivel local, regional și național;
· să caute să realizeze un consens larg cu privire la pașii de urmat pentru clarificarea neclarităților juridice și a ambiguităților privind SSIG;
· să evalueze dacă reglementările privind piața unică europeană care au un impact negativ asupra prestării de SSIG necesită o reelaborare, astfel încât să respecte și să sprijine responsabilitățile statelor membre privind definirea, finanțarea și prestarea de SSIG, ținând seama de actuala revizuire a normelor efectuată de Comisie;
· să efectueze, cu ajutorul Comitetului pentru protecție socială, un studiu cuprinzător privind funcționalitatea SSIG;
· să examineze cum pot statele membre, la definirea serviciilor sociale de interes general, să țină seama de serviciile specifice în funcție de gen, în special de consultanța și serviciile sociale destinate femeilor, precum și de serviciile esențiale care contribuie la calitatea vieții și la egalitate pentru femei, cum ar fi serviciile de sănătate, în special de sănătate sexuală și reproductivă, educația și serviciile de îngrijire a persoanelor în vârstă;
· să promoveze inovațiile, precum un registru cu SSIG al statelor membre, un sistem-pilot privind îngrijirea persoanelor vârstnice și programe de acțiune bazate pe Cadrul european de calitate pe bază voluntară (CCV);
· să ia în considerare cum ar putea statele membre să dezvolte metode de asistență la domiciliu și asistență pentru persoane vulnerabile, atât de către bărbați, cât și de către femei, și să reducă impactul negativ asupra capacității de inserție profesională și asupra pensiilor persoanelor care îngrijesc membri dependenți ai familiei;
58. solicită un al patrulea forum european privind SSIG, pentru a continua inițiativa din raportul Ferreira din 2007 și a examina progresul reformei; solicită grupului de lucru propus să prezinte celui de-al patrulea forum un raport intermediar, care să asigure acestui forum continuitate, direcție și substanță;
Cadrul european de calitate pe bază voluntară
59. salută Cadrul european de calitate pe bază voluntară și insistă ca aplicarea principiilor să fie realizată și monitorizată utilizându-se criteriile de calitate propuse, prin metoda deschisă de coordonare, și ca părțile interesate să fie incluse în cadrul procesului;
60. salută faptul că, în inițiativele-cheie anexate la Comunicarea privind Platforma europeană pentru combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, Comisia propune dezvoltarea, la nivel sectorial, a Cadrului european de calitate pe bază voluntară cu privire la serviciile sociale, inclusiv în domeniul îngrijirilor pe termen lung și a lipsei de adăpost; recomandă ca acesta să includă și domeniile îngrijirii copiilor, al persoanelor cu handicap și al locuințelor sociale și să utilizeze ca indicator șansele egale;
61. invită Comisia Europeană să clarifice legătura dintre cadrul de calitate prevăzut în CCV și în Programul Prometeus pentru a evita orice suprapunere; îndeamnă statele membre să utilizeze CCV pentru elaborarea sau îmbunătățirea sistemelor existente de monitorizare și de acreditare a calității, după caz, pentru fiecare stat membru; este de părere că funcționarea CCV ar trebui evaluată de către statele membre folosind ca referință Carta drepturilor fundamentale și Protocolul 26 din TFUE;
62. subliniază faptul că, în vederea prestării de servicii sociale de calitate, sunt esențiale condiții de muncă decente pentru femei și bărbați, stabile și care respectă legislația și practicile din statele membre, formarea de calitate și regulată, precum și participarea și abilitarea utilizatorilor, ținând seama de perspectivele de gen; subliniază, de asemenea, că voluntarii joacă un rol de mare preț în cadrul SSIG, dar că aceștia nu pot înlocui prezența unei forțe de muncă profesionale și formate în domeniul SSGI, cum sunt asistenții sociali și personalul general;
63. invită statele membre să încurajeze crearea de locuri de muncă și potențialul de creștere al sectorului serviciilor sociale, medicale și de învățământ, oferind migranților și cetățenilor UE condiții de muncă decente și acces la sisteme de protecție socială cuprinzătoare;
64. consideră că, în ceea ce privește obligațiile lucrătorilor sociali, o importanță deosebită ar trebui să fie acordată măsurilor de creștere a motivației față de muncă, educație sau întreprinderea unei activități economice, cu scopul de a dobândi independență și autonomie;
65. consideră că principiile CCV ar putea fi utilizate în definirea unor criterii de calitate a serviciilor, care să fie utilizate la revizuirea normelor privind licitațiile și contractele și subcontractele de achiziții publice;
66. propune ca îmbunătățirea în continuare a CCV să cuprindă referințe la finanțare și la statutul prestatorilor de servicii;
67. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor și guvernelor statelor membre și statelor candidate, Comitetului Regiunilor și Comitetului Economic și Social European.
EXPUNERE DE MOTIVE
Situația internațională s-a schimbat de când raportul Hasse Ferreira a abordat, în 2007, serviciile sociale de interes general (SSIG).
În primul rând, modelul economic fără forță juridică obligatorie, promovat cu scrupulozitate de către Comisie și Consiliu timp de mulți ani, s-a prăbușit în mod spectaculos la sfârșitul acelui an.
În al doilea rând, un aspect pozitiv este reprezentat de noul mediu politic și de reglementare al Tratatului de la Lisabona pentru sprijinirea și dezvoltarea SSIG.
SSIG reprezintă piloni de natură socială și economică esențiali pentru societățile noastre.
Trebuie identificate modalități de finanțare adecvată a acestora.
Acest raport identifică posibilități de abordare, într-o manieră progresivă și decisivă, a preocupărilor prestatorilor și utilizatorilor de SSIG.
În special, este esențială instituirea unui organism oficial ascendent și dedicat care să implice toate părțile interesate în vederea identificării și punerii în aplicare a reformelor necesare.
Criza economică
În urma colapsului, costurile economice și sociale s-au dovedit a fi enorme, incluzând stagnare economică și creșterea semnificativă a șomajului și a sărăciei.
În anumite cazuri, datoriile și deficitele bugetare ale statelor membre au atins cote alarmante prin preluarea de către stat datoriilor private ale băncilor.
Presiunile bugetare generate de această situație exercită o tensiune enormă asupra finanțării SSIG și se alătură presiunilor exercitate asupra acestor servicii de modelul economic neoliberal, care privește asemenea servicii ca servicii suplimentare opționale.
Acest fapt a acutizat problemele dintotdeauna ale prestatorilor de SSIG și ale cetățenilor cu privire la restricțiile impuse de interpretările tratatelor de către Comisie în ceea ce privește modalitățile de finanțare și prestare de SSIG.
Actuala politică a Consiliului și a Comisiei este de a pune accent pe consolidarea fiscală – pe restaurarea criteriilor privind datoria și deficitul bugetar din Pactul de stabilitate și creștere (PSC), deși criza a relevat natura total inadecvată a PSC ca măsură de sănătate economică.
Dezbaterea privind modalitatea de abordare a acestor probleme vizează, de asemenea, și modalitatea de salvare a modelului social european de la prăbușirea completă.
Stabilirea, în cazul fiecărui stat membru, a combinației corecte de cheltuieli dedicate SIG, impozite și stimulente de sprijinire a creșterii durabile a economiilor noastre, în vederea reducerii datoriilor și a deficitelor la limite rezonabile într-o perioadă de timp rezonabilă, a fost abandonată în favoarea unei agende ideologice nechibzuite.
Rolul critic pe care SSIG îl pot juca la momentul actual, atât ca plasă de siguranță, cât și ca stimulator al creșterii, a fost în mare parte ignorat până acum.
Tratatul de la Lisabona
Cu toate acestea, în cazul în care este utilizat într-un mod inteligent, noul potențial politic și de reglementare al Tratatului de la Lisabona poate sprijini acest element esențial al modelului nostru social european.
Răspunsul oferit crizei poate constitui o șansă pentru un angajament politic reînnoit față de rolul social și economic al SSIG universale.
Prevederile noului Tratat [articolul 3 alineatul (3) din TUE și articolul 9 din TFUE] ne conferă capacitatea de a dezvolta o economie socială de piață modernă.
Articolul 14 din TFUE recunoaște faptul că serviciile de interes economic general (SIEG) reprezintă o parte intrinsecă a modelului social european.
Protocolul nr.
26 prevede în mod clar responsabilitățile statelor membre în ceea ce privește furnizarea acestui tip de servicii, iar Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene recunoaște dreptul cetățenilor de a accesa SIEG.
Acest raport identifică posibilități de abordare, într-o manieră progresivă și decisivă, a preocupărilor prestatorilor și utilizatorilor de SSIG și identifică politica și legislația care ar putea fi dezvoltate pentru a garanta că serviciilor sociale de interes general (SSIG), atât cu caracter economic, cât și fără caracter economic, li se poate permite să își joace rolul firesc, sprijinindu-ne în același timp să ieșim din criză și contribuind la realizarea strategiei sociale și economice 2020, astfel cum a fost recunoscută de Consiliul EPSCO în decembrie 2010.
Rolul social al SSIG
Serviciile sociale de interes general (SSIG) reprezintă subdiviziuni ale serviciilor de interes general (SIG) și, conform interpretărilor dominante, sunt, uneori, clasificate în mod greșit ca servicii „economice”.
SSIG și utilizatorii acestora dețin, pe lângă caracteristicile comune ale SIG, un număr de caracteristici speciale.
SSIG cuprind, pe lângă servicii medicale, servicii universale atât obligatorii, cât și complementare, furnizate direct individului, care joacă un rol de coeziune și incluziune socială și de prevenire și care fac o realitate din drepturile sociale fundamentale.
Serviciile universale de înaltă calitate, precum sănătatea, educația și îngrijirea copilului, și serviciile fundamentale de rețea, precum transportul, energia și telecomunicațiile, garantează o societate sănătoasă, coerentă și globală și, de asemenea, sunt esențiale pentru atingerea unor niveluri sporite de participare în cadrul pieței muncii și pentru dezvoltarea unei economii sociale de piață competitive.
Rolul economic al SSIG
SSIG în ansamblu contribuie într-o măsură semnificativă la creșterea numărului locurilor de muncă, a activității economice și a puterii de cumpărare în cadrul economiei.
Cel de al doilea Raport bienal privind SSIG al Comisiei indică faptul că serviciile medicale și sociale reprezintă 5% din producția economică și aproximativ 21,4 milioane de locuri de muncă.
CEEP
CEEP: Cartografierea serviciilor publice:
http://www.ceep.eu/images/stories/pdf/Mapping/CEEP_mapping%20experts%20report.pdf . estimează că prestatorii de servicii de interes general (SIG) din cadrul UE contribuie în mod direct cu 26 % (2 412 miliarde EUR) la PIB-ul UE și oferă 64 de milioane de locuri de muncă, o treime dintre acestea fiind în cadrul serviciilor medicale și sociale.
Eurofound a stabilit, în cadrul studiilor efectuate cu privire la calitatea vieții
Eurofound – Studii privind calitatea vieții http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef09108.htm. , că una dintre cele mai importante modalități de sporire a calității vieții cetățenilor, de garantare a integrării depline în cadrul societății și de asigurare a coeziunii sociale și teritoriale este prestarea și dezvoltarea de SIG/SSIG, fie de către departamente și agenții de stat sau autorități locale, fie de către întreprinderi și actori din sectorul economiei sociale, precum asociații de ajutor reciproc, cooperative și organizații de voluntariat.
Finanțare
O abordare comunitară a solidarității, un buget al UE majorat semnificativ pentru a sprijini economiile mai slabe, un rol sporit al Băncii Europene de Investiții și o agenție europeană de gestionare a datoriilor în vederea stabilizării costului datoriilor ar asigura o redresare mai rapidă și ar consolida Uniunea Europeană într-o perioadă în care există forțe centrifuge din ce în ce mai mari care slăbesc Uniunea.
O taxă la nivelul întregii Europe, nu mai mare de 0,5 %, pe tranzacțiile financiare, după cum s-a convenit în cadrul Raportului Berès, ar spori veniturile cu 200 de miliarde EUR pe an.
INIȚIATIVA PENTRU PROGRESUL REFORMEI
Autoritățile publice implicate în prestarea sau mandatarea de SSIG au nevoie de un temei juridic clar pe care să își bazeze serviciile și cheltuielile.
Serviciul de informare și clarificare înființat de Comisie este esențial pentru prestatori, iar actualizarea acelor servicii este binevenită.
Însă clarificările furnizate de Comisie nu au eliminat lipsa de securitate juridică.
CEJ se confruntă cu sarcina de a pronunța hotărâri cu privire la aceste chestiuni care ar trebui clarificate în cadrul legislației.
Acest fapt nu este satisfăcător din punctul de vedere al unui proces decizional eficient sau democratic.
Organizațiile de voluntariat și întreprinderile din sectorul economiei sociale cu resurse sau structuri de gestionare limitate care furnizează SSIG pot deveni insolvabile din cauza cerințelor birocratice impuse de normele referitoare la achiziții publice și la ajutoarele de stat.
Acest fapt poate limita capacitatea acestora și voința autorităților locale de a utiliza astfel de organizații pentru prestarea de servicii și pentru inițierea de servicii inovatoare.
Provocarea constă în elaborarea și asigurarea unui cadru sigur și flexibil pentru SSIG, utilizând toate instrumentele aflate la dispoziția noastră, pentru a garanta faptul că obiectivele sociale ale Uniunii sunt sprijinite și nu împiedicate de norme care vizează reglementarea întreprinderilor comerciale.
În opinia raportorului, un pachet de reformă ar trebui să includă o reglementare-cadru pentru SIEG
Proiectul de regulament privind SIEG al Grupului Socialiștilor și Democraților: proinsias.derossa@europarl.europa.eu. în temeiul articolului 14 din TFUE în vederea definirii serviciilor de interes general și a delimitării impactului normelor pieței unice.
Regulamentul ar putea diferenția SIG cu caracter economic de SIG fără caracter economic și ar putea consolida și clarifica principiile generale și condițiile comune pentru buna funcționare a acestor servicii.
Cu toate acestea, având în vedere configurația politică a Consiliului și a Comisiei, este puțin probabil ca un astfel de act legislativ să poată fi adoptat în viitorul apropiat, dar este nevoie de soluții acum.
Acest raport descrie un program de reformă care abordează dificultățile create de normele privind achizițiile publice și ajutoarele de stat în ceea ce privește prestarea SSIG și alte aspecte și prezintă propuneri în vederea adoptării unei abordări flexibile pentru autoritățile naționale și locale cu privire la finanțarea și atribuirea de SSIG.
De asemenea, reformele ar trebui să abordeze, printre altele: rolul întreprinderilor și actorilor din sectorul economiei sociale și al organizațiilor de voluntariat în prestarea SSIG; impunerea obligativității respectării criteriilor sociale și de calitate de la nivel național și local în cadrul contractelor de achiziții publice, inclusiv în cazul în care sunt utilizați subcontractanți; abordarea chestiunii privind falsa activitate independentă în cazul prestării SSIG; un statut la nivelul UE care să permită societăților de ajutor reciproc să întreprindă activități la nivel transnațional.
Grupul de lucru multipartit
Cel mai important și ambițios program de reformare a SSIG necesită un cadru oficial dedicat punerii în aplicare a reformelor necesare.
Acest raport propune stabilirea unui „Grup de lucru multipartit la nivel înalt”, propus în cadrul recomandărilor celui de al treilea Forum bienal privind SSIG.
Mandatul grupului de lucru va fi realizarea unui consens larg privind diferitele propuneri, inclusiv cele ale Parlamentului European, ale Comisiei, ale CPS ale partenerilor sociali și ale organismelor reprezentative ale prestatorilor și utilizatorilor, identificarea adaptărilor politice și juridice necesare în vederea stabilirii unor standarde de înaltă calitate și a securității juridice necesare în vederea îndeplinirii integrale a rolului economic și social pe care SSIG îl pot juca în cadrul societății europene.
Acest grup de lucru va fi alcătuit din organizațiile menționate anterior și va fi prezidat de DG Afaceri Sociale, iar printre membrii acestuia ar trebui să se numere DG Concurență, DG Piața Internă, DG Mediu și DG SANCO.
Va avea un mandat inițial de doi ani, cu obiectivul de a prezenta un raport de activitate în cadrul celui de al patrulea Forum bienal privind SSIG, care este, de asemenea, propus în acest raport.
O altă idee care merită atenția grupului de lucru vine din partea UNIOPSS
UNIOPSS:http://www.uriopss-picardie.asso.fr/resources/trco/pdfs/2010/J_octobre_2010//57908EuropeaManifesto_SSGIoct2010.pdf. , care propune crearea unui „Centru European de Resurse pentru SSIG”.
Acesta ar putea constitui un punct tehnic de referință între statele membre, Comisie și societatea civilă de la nivelul UE.
Ar putea să promoveze un cadru juridic european eficace, să faciliteze investițiile și schimbul de bune practici, să colecteze statistici și să realizeze studii comparative.
Ar putea fi consultat cu privire la orice inițiativă legislativă cu impact asupra SSIG.
Raportul Monti privind „Finalizarea pieței unice (2010)” susține că SIG au un rol important din punct de vedere economic și social și concluzionează că este nevoie de un nou drept universal de acces la internet în bandă largă și la serviciile bancare.
Aceste aspecte, împreună cu preocupările actuale privind impactul legislației referitoare la piața unică asupra SSIG, trebuie reglementate.
Standarde de calitate europene pe bază voluntară
Accesul la SSIG de înaltă calitate reprezintă un drept al cetățenilor.
S-au depus deja eforturi considerabile cu privire la această chestiune, inclusiv de către societatea civilă, și suntem destul de aproape de adoptarea unui Cadrul european de calitate pe bază voluntară (CCV).
Cu toate acestea, există lacune în acest cadru pe care prezentul raport le abordează.
Calitatea presupune următoarele aspecte fundamentale: respectarea demnității umane și a drepturilor fundamentale; caracterul participativ al serviciilor; posibilitatea oferită utilizatorilor de a lua singuri decizii; caracterul holistic și continuu; prestarea serviciilor în parteneriat cu comunitățile și cu alți actori; prestarea serviciilor de către profesioniști competenți care să beneficieze de condiții decente de muncă și de încadrare în muncă; gestionarea serviciilor în mod transparent și asumarea răspunderii.
Concluzie
Există multe alte propuneri din partea EPSU și a ETUC, a prestatorilor de servicii precum CEEP, a multor organizații de reprezentare a autorităților locale și a unor organizații ale societății civile precum Solidar, Rețeaua socială europeană, Platforma socială, REVES, BAGFW, AIM, MEPLF, Eurodiaconia, CEDAG, REIF și Eurocities.
Am luat cu atenție în considerare toate aceste opinii.
Toate reprezintă concluzii formulate pe baza experienței lor și merită o analiză atentă și serioasă într-un mod structurat și integrat, aceasta fiind posibilă prin înființarea grupului de lucru propus.
Problemele identificate de prestatori și de utilizatori necesită soluții urgente și, în contextul crizei economice și al creșterii șomajului, cetățenii noștri au o nevoie sporită de acces la servicii sociale de interes general de înaltă calitate, iar economiile și societatea noastră au, de asemenea, nevoie de beneficiile care pot fi furnizate de astfel de servicii.
23.3.2011
AVIZ al Comisiei pentru afaceri economice Și monetare
destinat Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale
referitor la viitorul serviciilor sociale de interes general
( 2009/2222(INI) )
Raportoare pentru aviz: Sophie Auconie
SUGESTII
Comisia pentru afaceri economice și monetare recomandă Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
1. întrucât serviciile sociale de interes general (SSIG) contribuie activ la realizarea obiectivelor UE stabilite prin tratate, în special promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale, invită Comisia să utilizeze evaluarea și revizuirea pachetului Monti-Kroes pentru a-și continua eforturile de clarificare și monitorizare a aplicării normelor comunitare din domeniul SSIG, printr-o abordare adaptată care să poată fi aplicată cu ușurință de autoritățile publice organizatoare și care să țină cont de modurile specifice în care sunt organizate serviciile sociale, de statutul lor juridic și de caracterul lor profund local, precum și de responsabilitatea statelor membre cu privire la organizarea și finanțarea lor;
2. subliniază că organizarea SSIG în statele membre a parcurs un proces de dezvoltare istorică și constituie rezultatul unor tradiții culturale diferite, astfel încât crearea unui model european general nu este nici posibilă, nici oportună, și că ar trebui adoptată mai curând o abordare flexibilă care, respectând principiul subsidiarității, trebuie să țină seama în mod adecvat de dreptul la autoguvernare locală al autorităților regionale și locale și să lase o marjă suficientă pentru evoluții specifice determinate de formele diferite de organizare din statele membre;
3. consideră că un regulament-cadru unic la nivelul UE referitor la toate serviciile de interes general nu este instrumentul potrivit pentru a stabili securitatea juridică în acest domeniu;
4. solicită Comisiei să adopte un document orientativ care să includă o metodologie destinată autorităților publice organizatoare, conținând orientări privind aplicarea normelor europene; consideră că ar fi oportun, în acest context, să se ofere cursuri suplimentare de formare autorităților locale pentru a elimina insecuritatea juridică din procedurile de achiziții publice;
5. solicită Comisiei să evalueze oportunitatea prezentării un regulament de minimis specific SSIG sau a ajustării pragului minim pentru astfel de servicii, astfel încât controlul efectuat de Uniune asupra ajutoarelor de stat să concentreze asupra serviciile sociale susceptibile să aibă un impact semnificativ asupra comerțului transfrontalier din cadrul UE;
6. solicită Comisiei să evalueze oportunitatea extinderii domeniului de aplicare al scutirii de notificare fără prag-limită la alte sectoare ale SSIG, pe baza considerentelor care au condus la actuala scutire de notificare acordată sectorului spitalicesc și sectorului locuințelor sociale și ținând seama de faptul că, în această etapă a dezvoltării pieței interne, măsura în care este denaturată concurența în aceste sectoare nu este neapărat proporțională cu veniturile și cu cuantumul compensației; solicită Comisiei Europene să exonereze de obligația de notificare subvențiile acordate în cadrul unui contract atribuit în urma unei proceduri de ofertare concurențiale, ținând seama de faptul că anumite alternative existente la procedurile de ofertare concurențiale (proceduri interne, sisteme de autorizare, mandatare etc.) ar putea fi mai ușor adaptate la particularitățile SSIG;
7. solicită Comisiei să solicite statele membre să folosească proceduri de ofertare concurențiale doar în cazul serviciilor în cazul cărora există o cerere și o ofertă autentice și naturale pe piață, deoarece folosirea unor astfel de proceduri pentru servicii în cazul cărora nu există o piață autentică și naturală generează costuri și obligații administrative inutile;
8. solicită Comisiei să precizeze aplicarea, în cazul SSIG, a noțiunilor de activitate economică și neeconomică și de afectare a schimburilor comerciale, precum și condițiile concrete de aplicare a noțiunii de „nivel al compensației necesare […] pe baza unei analize a costurilor pe care le-ar fi suportat o întreprindere obișnuită, bine gestionată și echipată în mod corespunzător cu mijloace de transport” (hotărârea CJUE în cauza C-280/00, Altmark);
9. subliniază că actul de mandatare este o garanție de transparență care trebuie menținută; solicită Comisiei să verifice dacă normele privind mandatarea și monitorizarea supracompensării sunt adecvate caracteristicilor serviciilor sociale și să ia măsuri dacă acestea nu sunt considerate adecvate; subliniază că sfera de aplicare a mandatării (actul de mandatare) ar trebui extinsă, în special prin asigurarea unei aplicări mai flexibile a normelor;
10. având în vedere că SSIG sunt servicii destinate persoanelor, care satisfac nevoile persoanelor celor mai dezavantajate, permițându-le să joace un rol semnificativ în viața economică și socială a societății (Concluziile Consiliului din 6-7 decembrie 2010), consideră că serviciile bancare de bază ar trebui să fie considerate servicii de interes economic general și ar trebui să fie supuse obligațiilor de serviciu universal pentru a asigura disponibilitatea, accesibilitatea, transparența și un nivel ridicat de calitate a acestora;
11. solicită Comisiei să prezinte propuneri legislative vizând obligațiunile pentru proiecte astfel încât să se asigure o finanțare la costuri rezonabile pe termen lung pentru serviciile de interes economic general relevante și sustenabile din UE, în special în domeniul locuințelor sociale (în ceea ce privește eficiența energetică a renovărilor) și în domeniul renovării clădirilor publice;
12. subliniază că la calcularea compensației nu ar trebui să se ia în considerare doar criterii economice și financiare, ci și criterii sociale;
13. așteaptă cu interes rezultatele evaluării pachetului Monti-Kroes, care va arăta dacă sunt necesare ajustări și în ce domenii.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
16.3.2011
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
26
6
1
Membri titulari prezenți la votul final
Burkhard Balz, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Pascal Canfin, Nikolaos Chountis, George Sabin Cutaș, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Diogo Feio, Vicky Ford, Ildikó Gáll-Pelcz, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Sven Giegold, Sylvie Goulard, Liem Hoang Ngoc, Wolf Klinz, Philippe Lamberts, Astrid Lulling, Íñigo Méndez de Vigo, Ivari Padar, Antolín Sánchez Presedo, Edward Scicluna, Peter Simon, Peter Skinner, Theodor Dumitru Stolojan, Ivo Strejček, Marianne Thyssen, Corien Wortmann-Kool
Membri supleanți prezenți la votul final
Sophie Auconie, Elena Băsescu, Saïd El Khadraoui, Danuta Jazłowiecka, Olle Ludvigsson, Thomas Mann, Sirpa Pietikäinen, Catherine Stihler
5.4.2011
AVIZ al Comisiei pentru piaȚa internĂ Și protecȚia consumatorilor
destinat Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale
referitor la viitorul serviciilor sociale de interes general
( 2009/2222(INI) )
Raportor pentru aviz: Damien Abad
SUGESTII
Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor recomandă Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
1. consideră că serviciile sociale de interes general (SSIG) au o contribuție importantă la punerea în aplicare a principiilor enunțate la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și la articolele 9 și 14 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special în ceea ce privește dezvoltarea unei economii sociale de piață cu o competitivitate ridicată și promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale a Uniunii;
2. subliniază, în acest context, că este important să se consolideze dimensiunea socială a pieței interne și să se țină seama într-o mai mare măsură de caracterul special al SSIG, privilegiind o abordare pragmatică care plasează pe primul plan accesibilitatea, universalitatea, echitatea, calitatea și eficacitatea acestor servicii;
3. atrage atenția asupra faptul că există o varietate de modele de servicii publice în Europa și că respectarea principiului subsidiarității ar trebui să constituie elementul central al reflecțiile viitoare din cadrul discuțiilor menite să clarifice legătura dintre nivelul european și nivelurile național, regional și local;
4. reamintește faptul că SSIG evoluează în mod constant ca răspuns la noile evoluții economice, sociale, instituționale și tehnologice; invită Comisia și statele membre să continue procesul de modernizare a infrastructurii, de organizare și de finanțare a serviciilor de interes general având în vedere schimbările constante din cadrul pieței interne și nevoile esențiale ale cetățenilor europeni;
Promovarea importanței politice a SSIG
5. consideră că, având în vedere locul pe care îl ocupă aceste servicii în Europa, mai ales într-un context de criză economică, Uniunea Europeană ar trebui să recunoască importanța acestora; solicită astfel Comisia Europeană să examineze ideea instituirii unui observator european al serviciilor sociale, care ar reprezenta un instrument adecvat pentru colectarea de informații provenind din diferite surse localizate în statele membre și ar promova bunele practici la nivel european, național, regional sau local;
6. solicită Comisiei să actualizeze site-ul internet de întrebări și răspunsuri privind SSIG și să elaboreze o metodologie mai bine adaptată autorităților care se ocupă de gestionarea serviciilor publice și operatorilor, care să fie cuprinzătoare, aplicabilă în mod direct și accesibilă în toate limbile oficiale ale Uniunii;
7. subliniază interesul, în vederea unei înțelegeri mai bune a conceptelor comune privind calitatea SSIG, al cadrului european voluntar pentru calitatea serviciilor sociale adoptat în 2010 de către Comitetul pentru protecție socială; dorește elaborarea unei definiții a instrumentelor de coordonare comune, în vederea optimizării utilizării acestui cadru voluntar și a schimbului de bune practici cu scopul de a stabili indicatori de calitate comparabili;
8. invită Comisia să continue să depună eforturi în vederea identificării caracteristicilor specifice SSIG și să găsească o definiție general acceptată a serviciilor de interes general, respectând în totalitate responsabilitățile statelor membre și luând în considerare modalitățile distincte și individuale de adaptare a acestor servicii în întreaga Europă;
Luarea în calcul a dimensiunii economice a serviciilor sociale
9. atrage atenția asupra importanței semnificative a SSIG pentru ocuparea integrală a forței de muncă a Uniunii și pentru finanțele publice ale statelor membre; consideră că este necesar, într-un context de criză economică și bugetară, să se adopte o abordare echilibrată, bazată pe conservarea perenității și a calității serviciilor sociale și pe o ameliorare a eficacității acestora;
10. consideră astfel că sunt necesare dezbateri, în primul rând, pentru clarificarea conceptelor, în speciale a noțiunii de delegare, și a raportului dintre respectarea obligatorie a normele care guvernează achizițiile publice și SSIG, în special în ceea ce privește noile modalități de gestiune, cum ar fi achizițiile interne și cooperarea dintre autoritățile locale, și, în al doilea rând, pentru creșterea accentului pus pe criteriile calitative în procesele de selecționare a ofertelor, garantând participarea IMM-urilor și a altor organizații în condiții de egalitate;
11. atrage atenția, în acest context, asupra normelor de reglementare a concurenței pentru furnizorii de servicii și reamintește principiile generale ale tratatului (nediscriminarea, egalitatea de tratament și proporționalitatea) garantarea unor condiții echitabile de concurență între întreprinderile publice și societățile private care furnizează SSIG;
Definirea unui cadru pentru SSIG
12. subliniază necesitatea de a clarifica incertitudinile juridice care au un impact asupra SSIG; aprobă actualizarea ghidului Comisiei referitor la aplicarea în cazul SSIG a normelor care reglementează ajutoarele de stat, achizițiile publice și piața internă, însă reamintește faptul că această măsură nu este suficientă, deoarece normele dau naștere unor probleme care afectează numeroși actori; solicită Comisiei să simplifice aceste norme;
13. ia act de propunerile incluse în raportul Monti, în special de cele care vizează aplicarea articolului 14 din TFUE și a protocolului nr.
26; consideră că este esențial să se avanseze folosind o abordare pragmatică, care să permită identificarea adevăratelor dificultăți și a soluțiilor posibile; invită Comisia, în colaborare cu Parlamentul European și cu Consiliul, să efectueze un studiu aprofundat privind funcționarea unui sector al SSIG, spre exemplu, a sectorului serviciilor destinate persoanelor vârstnice, care va juca un rol major, având în vedere schimbările demografice substanțiale cu care UE se va confrunta în viitorul apropiat;
14. solicită statelor membre să garanteze că întreprinderile publice și private care furnizează SSIG îndeplinesc cerințele privind calitatea; invită Comisia să colecteze informații privind cerințele naționale referitoare la calitate și informații privind bunele practici din statele membre;
15. salută inițiativa Comisiei de a îmbunătăți transparența și sensibilizarea în domeniul ajutoarelor de stat, al achizițiilor publice, al parteneriatului public-privat și al concesionării prin dezvoltarea de instrumente de comunicare în domeniul serviciilor sociale; subliniază totuși că un număr de chestiuni sunt în curs de desfășurare, iar normele trebuie adaptate la nevoile autorităților locale și ale micilor furnizori; prin urmare, Comisia ar trebui să continue să furnizeze un temei juridic clar și informații privind aplicarea normelor UE pentru ca serviciile de interes general să poată să își ducă la îndeplinire misiunea și să contribuie la îmbunătățirea calității vieții cetățenilor europeni;
16. subliniază importanța unei cooperări mai strânse între furnizori și părțile interesate în contextul SSIG, și a unei implicări sporite a utilizatorilor în vederea îmbunătățirii definiției privind așteptările și îmbunătățirea calității.
17. subliniază faptul că o gamă largă de servicii sociale a fost exclusă din domeniul de aplicare al Directivei privind serviciile pe piața internă; speră că un bilanț privind transpunerea măsurilor de excludere respective va fi elaborat în curând de către Comisie.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
22.3.2011
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
34
2
Membri titulari prezenți la votul final
Pablo Arias Echeverría, Adam Bielan, Cristian Silviu Bușoi, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Jürgen Creutzmann, Christian Engström, Evelyne Gebhardt, Iliana Ivanova, Philippe Juvin, Sandra Kalniete, Eija-Riitta Korhola, Edvard Kožušník, Kurt Lechner, Toine Manders, Gianni Pittella, Mitro Repo, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Matteo Salvini, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Catherine Stihler, Kyriacos Triantaphyllides, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Membri supleanți prezenți la votul final
Damien Abad, Cornelis de Jong, Ashley Fox, Constance Le Grip, Pier Antonio Panzeri, Antonyia Parvanova, Sylvana Rapti, Amalia Sartori
Membri supleanți (articolul 187 alineatul (2)) prezenți la votul final
Michael Gahler
13.4.2011
AVIZ al Comisiei pentru dezvoltare regionalĂ
destinat Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale
referitor la viitorul serviciilor sociale de interes general
( 2009/2222(INI) )
Raportor pentru aviz: Luís Paulo Alves
SUGESTII
Comisia pentru dezvoltare regională recomandă Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
A. întrucât articolul 3 alineatul (3) din TUE prevede dezvoltarea UE întemeiată pe o economie socială de piață, iar articolul 14 din TFUE și Protocolul nr.
26 anexat la acesta recunosc faptul că serviciile de interes general sunt parte integrantă a modelului social european și că este responsabilitatea Parlamentului și a Consiliului să definească principiile și condițiile acestora, fără a aduce atingere competențelor autorităților naționale, regionale și locale;
B. întrucât serviciile sociale de interes general (SSIG) și calitatea și eficiența acestora sunt esențiale pentru realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și au efecte pozitive în ceea ce privește creșterea economică, ocuparea forței de muncă și coeziunea socială și teritorială,
1. reamintește faptul că diversitatea modelelor de organizare a SSIG în diferitele state membre trebuie să fie respectată în conformitate cu principiul subsidiarității; susține diseminarea și schimbul de bune practici și de cunoștințe ale statelor membre sau ale regiunilor care au mai multă experiență în furnizarea serviciilor din domeniul SSIG, ca mijloc esențial pentru viitoarea dezvoltare a acestora;
2. subliniază rolul crucial al autorităților regionale și locale în furnizarea de servicii sociale, fiind necesar ca opiniile lor să fie luate în considerare la definirea acestor servicii de către statele membre;
3. invită statele membre, într-un moment în care cetățenii recurg și mai mult la SSIG din cauza crizei economice grave, să se asigure că descentralizarea competențelor în favoarea autorităților regionale sau locale este însoțită de resurse bugetare suficiente;
4. subliniază faptul că rolul esențial de structurare și incluziune al SSIG contribuie în mod relevant, util și eficient la dezvoltarea tuturor regiunilor, permițând statului și autorităților locale sau regionale să joace un rol, utilizând finanțare publică și privată; consideră că este deosebit de importantă menținerea acestora în regiunile rurale și vulnerabile și subliniază, de asemenea, rolul vital al SSIG în limitarea riscurilor de segregare a comunităților marginalizate și fragile;
5. subliniază faptul că SSIG includ activități non-economice care nu fac și nu ar trebui să facă obiectul normelor pieței interne și care contribuie la realizarea obiectivului de coeziune teritorială al Uniunii Europene;
6. îndeamnă Comisia ia măsuri, în cadrul legislativ actual, pentru a răspunde nevoii de certitudine juridică a prestatorilor și organizatorilor de SSIG, profitând de revizuirea în curs a pachetului Monti-Kroes, pentru a dezvolta soluții adecvate pentru serviciile sociale; solicită Comisiei să pună la dispoziția autorităților publice o metodologie care să precizeze modalitățile corecte de aplicare a normelor Uniunii Europene;
7. solicită Comisiei să studieze fezabilitatea cooperării teritoriale în ceea ce privește SSIG pentru a elimina la timp orice obstacole care decurg din regulile de finanțare;
8. sprijină punerea în aplicare a unui cadru european voluntar pentru calitatea SSIG;
9. consideră că autoritățile naționale, regionale și locale ar trebui să extindă aplicarea parteneriatelor de tip public-privat în domeniul SSIG pentru a spori eficiența și disponibilitatea acestora.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
12.4.2011
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
37
4
Membri titulari prezenți la votul final
François Alfonsi, Luís Paulo Alves, Catherine Bearder, Jean-Paul Besset, Victor Boștinaru, Alain Cadec, Tamás Deutsch, Rosa Estaràs Ferragut, Elie Hoarau, Danuta Maria Hübner, Juozas Imbrasas, María Irigoyen Pérez, Seán Kelly, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Jacek Olgierd Kurski, Petru Constantin Luhan, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska, Ramona Nicole Mănescu, Riikka Manner, Iosif Matula, Erminia Mazzoni, Miroslav Mikolášik, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Wojciech Michał Olejniczak, Markus Pieper, Monika Smolková, Georgios Stavrakakis, Nuno Teixeira, Oldřich Vlasák, Kerstin Westphal, Hermann Winkler, Joachim Zeller
Membri supleanți prezenți la votul final
Karima Delli, Richard Falbr, Marek Henryk Migalski, Elisabeth Schroedter, Patrice Tirolien, Derek Vaughan, Sabine Verheyen
26.4.2011
AVIZ al Comisiei pentru drepturile femeii Și egalitatea de gen
destinat Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale
privind viitorul serviciilor sociale de interes general
( 2009/2222(INI) )
Raportoare pentru aviz: Siiri Oviir
SUGESTII
Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen recomandă Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
A. întrucât serviciile sociale de interes general (SSIG) joacă un rol esențial în combaterea excluziunii sociale și a discriminării, protejarea drepturilor omului și a demnității umane, precum și în promovarea dreptății și a protecției sociale, a egalității între femei și bărbați, a solidarității între generații, a protecției drepturilor copilului, a echilibrării vieții private cu cea profesională și a realizării coeziunii economice, sociale și regionale;
B. întrucât segregarea de gen în serviciile sociale, atât sectorială, cât și ocupațională, are un impact negativ asupra condițiilor de muncă și a nivelului de salarizare, iar muncile casnice neplătite, îngrijirea copiilor și a bătrânilor sunt predominant efectuate de către femei;
C. întrucât serviciile sociale de interes general, și în special accesul la servicii de îngrijire a copiilor, a persoanelor în vârstă și a altor persoane aflate în întreținere sunt esențiale pentru participarea egală a femeilor și bărbaților pe piața forței de muncă, precum și pentru accesul egal la educație și formare profesională;
D. întrucât extinderea serviciilor sociale de interes general este un factor care contribuie la atragerea mai multor femei pe piața forței de muncă,
1. îndeamnă statele membre să asigure în continuare disponibilitatea unor servicii sociale accesibile, abordabile și de înaltă calitate, precum cele asigurate în perioada creșterii economice rapide, și să garanteze un acces nediscriminatoriu la aceste servicii, indiferent de gen, venit, rasă sau origine etnică, credință religioasă, handicap, vârstă, orientare sexuală sau condiții de angajare în câmpul muncii; consideră că serviciile sociale sunt fundamentale în asigurarea egalității de gen întrucât, împreună cu serviciile medicale și cele de îngrijire a copiilor, acestea reprezintă unul dintre elementele esențiale ale eforturilor de a crește rata ocupării forței de muncă în rândul femeilor și a asigurării egalității în general;
2. insistă asupra necesității de a împiedica actuala criză financiară și economică, precum și evoluțiile economice viitoare, să pună în pericol dezvoltarea serviciilor sociale de interes general, deoarece acest lucru ar avea efecte negative pe termen lung asupra ocupării forței de muncă, creșterii economice, măririi contribuțiilor fiscale, creșterii ratei natalității și promovării egalității între femei și bărbați în UE;
3. subliniază că expansiunea serviciilor sociale de interes general a constituit un factor esențial pentru atragerea femeilor pe piața muncii: o anchetă din 2008 privind forța de muncă arăta că femeile ocupau 79% din locurile de muncă din cadrul serviciilor de sănătate, 81% din cele din cadrul serviciilor de îngrijire de tip rezidențial și 83% din locurile de muncă din cadrul serviciilor sociale de tip nerezidențial;
4. îndeamnă statele membre să elaboreze strategii moderne, proactive de promovare a bunăstării, care să asigure eficacitatea și eficiența cheltuielilor sociale, ținând totodată seama de principiile egalității de gen; observă că aceste politici, inclusiv promovarea unor piețe incluzive ale forței de muncă, prevenirea și reabilitarea, pot necesita inițial mai multe fonduri, dar pe termen lung conduc la economii și la îmbunătățirea calității serviciilor;
5. recomandă ca, pentru a adapta cât mai mult serviciile la nevoile individuale ale beneficiarilor și a le îmbunătăți calitatea, să se acorde mai multă atenție necesităților în materie de formare și de cursuri de pregătire pentru persoanele care lucrează cu grupuri deosebit de vulnerabile, cum ar fi copiii, tinerii cu probleme și persoanele în vârstă;
6. subliniază că este esențial să se promoveze o axare mai puternică pe utilizator și pe autonomizarea acestuia, să se ia în considerare dimensiunea de gen, precum și să se consolideze accesul la drepturile sociale, mai ales pentru grupurile dezavantajate, inclusiv pentru mamele singure, femeile cu handicap, femeile care au fost victime ale violenței de gen, femeile imigrante, femeile aparținând minorităților, femeile slab calificate și femeile în vârstă, întrucât aceste grupuri sunt deosebit de vulnerabile în fața sărăciei și se supun unui risc al sărăciei sporit într-un context în care nevoia de servicii devine din ce în ce mai sofisticată și mai complexă; solicită Comisiei să asigure și să garanteze accesul universal la îngrijiri medicale și la serviciile sociale și să propună strategii eficiente de combatere a discriminării multiple;
7. recomandă statelor membre ca, în definiția serviciilor sociale de interes general, să țină seama de serviciile specifice legate de gen, în special de consultanța și serviciile sociale destinate femeilor, precum și de serviciile esențiale care contribuie la calitatea vieții femeilor și la egalitate, cum ar fi serviciile de sănătate, în special cele de sănătate sexuală și a reproducerii, educația și serviciile de îngrijire a persoanelor în vârstă;
8. solicită Comisiei să utilizeze promovarea egalității de șanse ca un indicator în evaluarea performanței serviciilor sociale de interes general;
9. subliniază faptul că criza economică și financiară, precum și politicile de austeritate impuse de statele membre nu trebuie să încurajeze scăderea investițiilor în SSIG, ci dimpotrivă, dată fiind importanța lor, astfel de servicii trebuie să fie consolidate în continuare pentru a răspunde nevoilor femeilor;
10. solicită Comisiei și statelor membre să efectueze o evaluare a impactului de gen al diferitelor servicii sociale de interes general și să se asigure că evaluarea din perspectiva egalității de gen a activităților UE devine un proces regulat și transparent, cu rezultate concrete, iar integrarea perspectivei de gen în buget se va face la nivelul tuturor programelor și politicilor Uniunii și naționale; solicită, de asemenea, Comisiei, să includă în rapoartele sale de monitorizare aspectele legate de egalitatea de gen;
11. invită statele membre să asigure, în cadrul unor politici pentru concilierea vieții profesionale cu viața personală, forme diversificate, accesibile, la prețuri rezonabile și de o bună calitate de îngrijire a copiilor, astfel cum sunt descrise în obiectivele de la Barcelona, și să îmbunătățească serviciile de îngrijire a persoanelor în vârstă și a celor dependente, toate aceste măsuri constituind un pas esențial către egalitatea între femei și bărbați, deoarece serviciile de îngrijire a copiilor nu numai că facilitează participarea femeilor pe piața muncii, ci și oferă posibilități de angajare; solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri pentru recunoașterea muncilor casnice neplătite și a îngrijirii copiilor și bătrânilor, efectuate în special de femei, care au un rol major pentru sustenabilitatea sistemelor sociale;
12. constată că, datorită schimbărilor demografice, serviciile de îngrijire, de sănătate și serviciile sociale în general reprezintă un sector în creștere care are potențialul de a crea locuri de muncă atât pentru femei, cât și pentru bărbați; invită statele membre să exploateze acest potențial prin consolidarea acestor sectoare prost plătite și subevaluate, în care femeile sunt supra-reprezentate, prin îmbunătățirea salariilor, a infrastructurilor și a formării profesionale;
13. invită statele membre să promoveze acorduri între partenerii sociali cu privire la politicile de conciliere a vieții profesionale cu viața privată și inițiative privind bunăstarea în întreprinderi sau la nivel local, acordând atenția cuvenită măsurilor pozitive luate pe bază contractuală în ultimii ani și experimentelor finanțate prin Fondul social european;
14. atrage atenția asupra faptului că este important ca autoritățile naționale, regionale și locale să faciliteze accesul la locuințe sociale pentru femeile în situație precară sau expuse riscului de excluziune, precum și pentru femeile care au fost victime ale violenței de gen, și, în ambele cazuri, mai ales atunci când au în îngrijire copii;
15. invită Comisia să participe activ la realizarea obiectivului de elaborare și adoptare a unui set de norme convenite cu partenerii sociali la nivelul UE pentru respectarea drepturilor fundamentale în ceea ce privește egalitatea de șanse și pentru extinderea garanțiilor juridice legate de gen la remunerare și la condițiile de muncă, la măsuri de echilibrare a vieții profesionale cu cea personală, la formare, la evoluția profesională și la siguranță;
16. subliniază că este esențial să se garanteze accesul grupurilor celor mai vulnerabile de femei la servicii de formare profesională și de găsire a unui loc de muncă, pentru a le asigura independența financiară și integrarea deplină în societate;
17. remarcă faptul că, pentru a evita pe viitor dificultățile legate de atragerea angajaților calificați, de lipsa personalului și de declinul calității serviciilor sociale de interes general, statele membre ar trebui să acorde mai multă atenție problemei salarizării decente a personalului din cadrul serviciilor de sănătate și al celor sociale; subliniază că anume în aceste sectoare s-au creat cele mai multe locuri de muncă în ultima vreme, în special pentru femei;
18. subliniază necesitatea unei mai bune recunoașteri a activității desfășurate de persoanele angajate în sectorul serviciilor sociale, dintre care majoritatea sunt femei, pentru că munca lor este dificilă, necesitând multă atenție și un angajament personal important, fără a se bucura însă de un prestigiu social;
19. invită statele membre să încurajeze, inclusiv prin intermediul unor stimulente fiscale și ajutoare financiare specifice, asistența la domiciliu și asistența pentru persoanele în vârstă și vulnerabile - în pentru special femei - și să reducă impactul negativ al folosirii rudelor, în special femei, pentru îngrijirea membrilor dependenți ai familiei.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
20.4.2011
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
26
3
Membri titulari prezenți la votul final
Regina Bastos, Edit Bauer, Emine Bozkurt, Andrea Češková, Marije Cornelissen, Silvia Costa, Edite Estrela, Ilda Figueiredo, Zita Gurmai, Mary Honeyball, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Constance Le Grip, Barbara Matera, Elisabeth Morin-Chartier, Angelika Niebler, Siiri Oviir, Antonyia Parvanova, Raül Romeva i Rueda, Nicole Sinclaire, Joanna Katarzyna Skrzydlewska, Eva-Britt Svensson, Marc Tarabella, Marina Yannakoudakis, Anna Záborská
Membri supleanți prezenți la votul final
Izaskun Bilbao Barandica, Anne Delvaux, Christa Klaß, Katarína Neveďalová, Rovana Plumb
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
6.6.2011
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
36
8
2
Membri titulari prezenți la votul final
Regina Bastos, Edit Bauer, Heinz K. Becker, Mara Bizzotto, Philippe Boulland, Milan Cabrnoch, David Casa, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Karima Delli, Proinsias De Rossa, Frank Engel, Sari Essayah, Thomas Händel, Marian Harkin, Martin Kastler, Ádám Kósa, Jean Lambert, Patrick Le Hyaric, Veronica Lope Fontagné, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Elisabeth Morin-Chartier, Csaba Őry, Rovana Plumb, Konstantinos Poupakis, Sylvana Rapti, Licia Ronzulli, Elisabeth Schroedter, Jutta Steinruck
Membri supleanți prezenți la votul final
Georges Bach, Raffaele Baldassarre, Françoise Castex, Silvia Costa, Julie Girling, Kinga Göncz, Sergio Gutiérrez Prieto, Richard Howitt, Jelko Kacin, Jan Kozłowski, Gesine Meissner, Antigoni Papadopoulou, Evelyn Regner, Claude Turmes, Cecilia Wikström
Membri supleanți (articolul 187 alineatul (2)) prezenți la votul final
John Stuart Agnew
