A7-0028/2010
3.3.2010
RAPORT
referitor la „Europeana - etapele următoare”
[2009/2158(INI)]
Comisia pentru cultură și educație
Raportoare pentru aviz:
Helga Trüpel
PE 430.369v01-00
CUPRINS
PROPUNERE DE REZOLUȚIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN Error!
Bookmark not defined.
EXPUNERE DE MOTIVE...........................................................
Error!
Bookmark not defined.
AVIZ al Comisiei pentru industrie, cercetare Și energie Error!
Bookmark not defined.
AVIZ al Comisiei pentru afaceri juridice ................
Error!
Bookmark not defined.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE.......................
Error!
Bookmark not defined.
PROPUNERE DE REZOLUȚIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN
referitor la „Europeana - etapele următoare”
[ 2009/2158(INI) ]
Parlamentul European,
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 august 2009 intitulată „Europeana - etapele următoare” ( COM(2009)0440 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2009 intitulată „Drepturile de autor în economia cunoașterii” ( COM(2009)0532 ),
– având în vedere concluziile Consiliului din 20 noiembrie 2008 privind biblioteca digitală europeană EUROPEANA
JO C 319, 13.12.2008, p.18. ,
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 august 2008 intitulată „Patrimoniul cultural al Europei la îndemână printr-un simplu clic - Progresele în domeniul digitalizării, al accesibilității online a materialului cultural și al conservării digitale în UE” ( COM(2008)0513 ),
– având în vedere raportul final din 4 iunie 2008 al Grupului de experți la nivel înalt privind bibliotecile digitale - Subgrupul privind drepturile de autor - referitor la conservarea digitală, operele orfane și operele epuizate,
– având în vedere raportul final din mai 2008 al Grupului de experți la nivel înalt privind bibliotecile digitale – Subgrupul privind parteneriatele de tip public-privat – referitor la parteneriatele de tip public-privat pentru digitalizarea și accesibilitatea online a patrimoniului cultural european,
– având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2007 privind „i2010: spre o bibliotecă digitală europeană”
JO C 219 E, 28.8.2008, p.
296. ,
– având în vedere Recomandarea 2006/585/CE a Comisiei din 24 august 2006 privind digitalizarea și accesibilitatea online a materialului cultural și conservarea digitală
JO L 236, 31.8.2006, p.28. ,
– având în vedere Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională
JO L 167, 22.6.2001, p.10. ,
– având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 167,
– având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,
– având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru afaceri juridice ( A7-0028/2010 ),
A. întrucât într-un mediu digital este esențial să se garanteze și să simplifice accesul universal la patrimoniul cultural european și să se asigure promovarea și conservarea acestuia pentru generațiile viitoare atât în interiorul, cât și în afara Europei;
B. întrucât, în ceea ce privește digitalizarea materialelor ce țin de patrimoniul cultural European, o politică europeană în domeniul cultural este esențială și dovedește că Uniunea Europeană și statele sale membre își iau un angajament public ferm de a conserva, respecta și promova diversitatea culturală;
C. întrucât bogăția și diversitatea patrimoniului cultural european comun ar trebui promovate și făcute accesibile la un nivel cât mai extins posibil, inclusiv în afara Europei, iar statele membre și instituțiile culturale, în special bibliotecile, au un rol cheie în acest efort, atât la nivel național, cât și la nivel regional și local;
D. întrucât patrimoniul cultural european este alcătuit în mare măsură din lucrări de domeniu public, iar accesul la acestea ar trebui oferit în mediul digital pe cât posibil în formate de înaltă calitate;
E. întrucât accesul gratuit la informații cultural-educative trebuie să reprezinte o prioritate pentru îmbunătățirea standardelor de viață și a educației;
F. întrucât este necesar să se stabilească norme comune privind digitalizarea patrimoniului cultural european și întrucât există un număr extrem de mare de opere în format digital care se află în patrimoniul diverselor biblioteci și nu sunt făcute publice, deoarece există incompatibilități între formatele digitale;
G. întrucât bibliotecile, prin personalul lor, sunt cele mai abilitate să supravegheze și să gestioneze procesul de digitalizare a operelor,
H. întrucât biblioteca digitală europeană ar trebui să fie mai mult decât o colecție digitală cu instrumente de management al informațiilor, ea ar trebui să implice dezvoltarea unei game întregi de capacități și resurse tehnice pentru crearea, cercetarea și utilizarea informațiilor;
I. întrucât trebuie să se țină cont de dezvoltarea rapidă a noilor tehnologii care au drept rezultat modificarea practicilor culturale și de proiectele de digitalizare existente din afara Europei;
J. întrucât, prin urmare, este nevoie ca statele membre să își intensifice imediat eforturile, să își unească forțele și să se doteze cu mijloacele necesare pentru a-și păstra și încuraja contribuția în cadrul proiectului Europeana, astfel încât să crească vizibilitatea Europei în lume;
K. întrucât doar o mică parte a patrimoniului cultural european a fost digitalizat până acum, statele membre progresează în ritm diferit, iar fondurile publice alocate digitalizării în masă sunt insuficiente; întrucât statele membre ar trebui să își intensifice eforturile de accelerare a procesului de digitalizare a lucrărilor publice și private;
L. întrucât digitalizarea patrimoniului cultural european și a materialelor științifice va aduce beneficii unor sectoare precum educația, științele, cercetarea, turismul, antreprenoriatul, inovația și mass-media;
M. întrucât tehnologia digitală reprezintă, de asemenea, un instrument remarcabil pentru facilitarea accesului la patrimoniul cultural european în cazul persoanele care au dificultăți de acces la cultură, în special persoanele cu dizabilități;
N. întrucât legislația privind drepturile de autor diferă mult de la un stat membru al UE la altul și întrucât situația drepturilor de autor a numeroase lucrări rămâne incertă;
O. întrucât sunt necesare eforturi urgente pentru soluționarea problemei pe care o reprezintă „gaura neagră digitală” în ceea ce privește operele de mare valoare culturală din secole XX și XXI; întrucât orice soluție trebuie să țină seama în mod corespunzător de interesele tuturor părților implicate,
P. întrucât toate lucrările protejate sau publicate pentru care, deși a avut loc o căutare documentată și serioasă, nu pot fi identificați sau localizați unul sau mai mulți titulari de drepturi de autor sau de alte drepturi aferente ar trebui considerate opere orfane;
Q. întrucât este nevoie de mai multe informații în legătură cu progresele înregistrate în activitatea desfășurată de Fundația pentru biblioteca digitală europeană;
R. întrucât este nevoie de mai multă transparență privind activitățile Uniunii Europene,
Europeana – o măsură esențială pentru conservarea și difuzarea patrimoniului cultural al Europei
1. salută deschiderea și dezvoltarea bibliotecii, muzeului și arhivei digitale europene cu un conținut de înaltă calitate, denumită Europeana, punct de acces și poartă unică, directă și multilingvă pentru patrimoniul cultural european;
2. afirmă că rolul bibliotecii digitale Europeana trebuie să fie protejarea patrimoniului cultural european, astfel încât generațiile viitoare să poată reconstitui o memorie europeană colectivă, iar documentele mai fragile să poată fi protejate împotriva distrugerii în urma utilizării repetate;
3. subliniază că biblioteca digitală europeană, accesibilă tuturor de la distanță, reprezintă un instrument de democratizare a culturii și că va permite, prin urmare, unui număr ridicat de cititori să aibă acces la documente rare sau vechi din patrimoniul Europei, a căror conservare face dificilă consultarea acestora;
4. subliniază importanța transformării bibliotecii Europeana într-un serviciu complet operațional, cu o interfață multilingvă și funcții web semantice, care să păstreze înalta calitate a lucrărilor și să ofere acces mondial la date;
(i) Ținte și obiective
5. solicită ca biblioteca Europeana să ajungă la un fond de cel puțin 15 milioane de opere digitalizate diferite până în 2015;
6. regretă foarte mult faptul că statele membre au contribuții inegale la conținutul proiectului Europeana și le încurajează ferm, pe ele și pe instituțiile culturale, să colaboreze strâns la digitalizarea lucrărilor și să continue eforturile de elaborare a planurilor de digitalizare la toate nivelurile posibile, pentru a evita astfel suprapunerea eforturilor și pentru a accelera rata digitalizării materialelor culturale în vederea realizării obiectivelor stabilite (10 milioane de documente în 2010);
7. insistă asupra necesității de a reflecta la mijloace care să încurajeze instituțiile culturale să încheie cu titularii de drepturi acorduri de punere la dispoziție a operelor, pe o bază multiteritorială, încă de la elaborarea planului lor de digitalizare, și să sprijine dezvoltarea unui mediu competitiv, la care să participe și distribuitorii de carte de pe internet, pentru a facilita difuzarea patrimoniului cultural pe întreg teritoriul european;
8. ia act de faptul că doar Franța a furnizat, până în prezent, 47% din totalul lucrărilor digitalizate ale bibliotecii Europeana și că este, prin urmare, necesar ca statele membre să fie încurajate într-un mod mai activ să pună la dispoziția bibliotecii lucrări ale bibliotecilor lor naționale și ale instituțiilor lor culturale, astfel încât toți europenii să aibă acces deplin la propriul patrimoniu cultural;
9. încurajează Comisia să ofere asistență în găsirea căilor și a mijloacelor de a atrage atenția statelor membre asupra faptului că utilizatorii programului Europeana caută opere majore disponibile în colecțiile lor naționale, însă nu prin intermediul acestui program ;
(ii) Beneficii:
10. subliniază beneficiile economice potențiale ale digitalizării, întrucât bunurile culturale digitalizate au un impact economic important, în special asupra sectoarelor economice legate de cultură și susțin economia bazată pe cunoaștere, având în vedere totodată, că bunurile culturale nu reprezintă bunuri economice standard și că acestea trebuie protejate împotriva comercializării excesive;
11. subliniază că Europeana ar trebui să devină unul dintre punctele principale de referință pentru educație și cercetare; consideră că, dacă este integrată în mod coerent în sistemele educaționale, aceasta i-ar putea apropia pe tinerii europeni de patrimoniul și de materialele lor culturale, literare și științifice, ar deveni un domeniu de convergență și ar contribui la realizarea coeziunii transculturale în UE;
(iii) Acces universal
12. subliniază că ușurința în utilizare, în special claritatea și ușurința cu care pot fi găsite materialele, ar trebui să reprezinte criteriul esențial pentru proiectarea portalului;
13. subliniază că, având în vedere beneficiile obținute de cetățenii UE în urma consultării bibliotecii Europeana, ar trebui ca aceasta să fie disponibilă în toate limbile oficiale cât mai curând posibil;
14. subliniază că portalul ar trebui să țină cont de nevoile persoanelor cu dizabilități, care ar trebui să poată avea acces integral la baza colectivă de cunoștințe a Europei; face apel așadar la edituri să publice mai multe lucrări în formate accesibile persoanelor cu dizabilități; recomandă Comisiei să se asigure că persoanele cu dizabilități beneficiază de versiuni digitale speciale, precum lectura audio, ale cât mai multor conținuturi digitale;
15. subliniază importanța unui acces egal la patrimoniul cultural european comun și solicită, prin urmare, statelor membre să elimine barierele din interiorul UE din calea accesului la unele părți ale conținutului Europeana;
16. îndeamnă Comisia și statele membre să ia toate măsurile necesare pentru a evita un decalaj de cunoștințe între Europa și țările care nu sunt membre UE și să asigure cetățenilor europeni accesul deplin la propriul lor patrimoniu cultural în toată diversitatea sa, facilitând și accesul la aceste lucrări la nivel mondial;
17. solicită Comisiei să continue activitatea depusă de Grupul de experți la nivel înalt, întrucât acesta contribuie la elaborarea unei viziuni comune pentru bibliotecile digitale europene și sprijină soluțiile practice pentru probleme esențiale care afectează accesibilitatea online a bunurilor culturale; încurajează crearea unui spațiu online separat pe Europeana unde utilizatorii pot crea conținut;
18. subliniază că Europeana ar trebui să ia toate măsurile online și offline necesare pentru autopromovarea în rândul cetățenilor Europei, în special în rândul celor implicați în activități culturale în domeniul privat, public și educațional;
Materiale mai multe și mai bune pentru Europeana
19. încurajează furnizorii materialelor să diversifice mai mult tipurile de materiale pentru Europeana, în special în ceea ce privește materialele audio și video, acordând o atenție specială formelor de expresie care aparțin culturilor orale și acelor lucrări care se deteriorează ușor, respectând în același timp drepturile de proprietate intelectuală, în special drepturile de autor și pe cele ale interpreților; subliniază, în acest sens, importanța respectării drepturilor morale în vederea protejării integrității lucrărilor și a evitării oricăror eventuale schimbări (cenzură, modificări ale lucrărilor etc.);
20. este încredințat că exprimarea liberă și artistică constituie valori europene fundamentale; consideră că instituțiile sau cei agenții culturali care alcătuiesc colecțiile respective, nu ar trebui să facă obiectul vreunui control sau cenzuri privind conținuturile științifice, literare sau culturale europene oferite de Europeana;
(i) Conținutul care aparține domeniului public și accesul la acesta
21. este convins că materialele aparținând domeniului public din mediul analog ar trebui să rămână în domeniul public în mediul digital, chiar și după schimbarea formatului;
22. reamintește că principalul obiectiv al politicii europene de digitalizare trebuie să fie protejarea patrimoniului cultural al Europei și că, în această privință, trebuie să existe garanții care să asigure că activitățile de digitalizare nu au un caracter exclusiv, astfel ca ele să nu conducă la apariția unor „noi drepturi”, derivate din procesul de digitalizare, cum ar fi, de exemplu, obligația de a plăti pentru reutilizarea lucrărilor în domeniul public;
23. reamintește că Europeana trebuie să beneficieze de pe urma acordurilor semnate cu alte biblioteci în cadrul unor parteneriate public-private și că respectivele biblioteci trebuie prin urmare dotate cu un exemplar fizic al fișierelor deja digitalizate;
24. declară că fișierele fizice ale operelor din domeniul public digitalizate în cadrul unor parteneriate public-private trebuie să rămână în proprietatea instituției care are calitatea de partener public și că, în cazul în care acest deziderat ar fi imposibil de realizat, iar unele instituții culturale din statele membre s-ar afla în situația ca în cadrul unui parteneriat public-privat, să încheie acorduri care cuprind clauze de exclusivitate pentru digitalizarea lucrărilor din patrimoniul lor național, înainte de accesarea portalului Europeana ar trebui să fie obținute asigurări conform cărora după expirarea acestor clauze, fișierele digitalizate urmează să devină proprietatea instituțiilor;
25. subliniază că biblioteca digitală nu se poate abate de la obiectivul său principal, anume de a se asigura că diseminarea pe internet a cunoștințelor nu este lăsată în seama firmelor comerciale private, astfel încât digitalizarea lucrărilor să nu reprezinte o acaparare a patrimoniului public european, care să aibă ca rezultat privatizarea domeniului public;
26. recomandă Comisiei să le solicite furnizorilor de material digital să certifice site-urile web la care face trimitere Europeana;
27. face apel la instituțiile culturale europene care realizează digitalizarea conținutului lucrărilor din domeniu public să le pună la dispoziție prin intermediul bibliotecii Europeana și să nu limiteze accesul la teritoriul propriei țări;
(ii) Chestiuni referitoare la drepturile de autor, inclusiv operele fără drepturi de autor (operele „orfane”)
28. subliniază că ar trebui să se găsească soluții pentru ca Europeana să ofere acces și la opere protejate de drepturi de autor, în special la opere epuizate și la opere orfane, în cadrul unei abordări sectoriale, respectând, totodată, legislația privind drepturile de proprietate intelectuală și protejând interesele legitime ale titularilor de drepturi; consideră că ar putea fi favorizate soluții ca acordarea de licențe colective extinse sau alte practici de management colectiv;
29. salută lansarea, de către Comisie, a dezbaterilor referitoare la legislația UE privind drepturile de autor, care încearcă să creeze un echilibru drepturile titularilor de drepturi cu cele ale consumatorilor, într-o lume interconectată global, în contextul realităților online aflate în rapidă schimbare, constituite de noile tehnologii și practici sociale și culturale;
30. îndeamnă insistent Comisia și statele membre ca, în contextul amplificării măsurilor de protecție a drepturilor de autor în Europa, să adopte dispoziții legale cât mai uniforme și cuprinzătoare cu putință, concepute astfel încât să garanteze că procesele de digitalizare nu antrenează, prin ele însele, niciun drept de autor sui generis ; susține ca aceste discuții să abordeze și problema necesității introducerii de către instituțiile publice a unor derogări legale în cazul digitalizării operelor orfane;
31. subliniază importanța operelor orfane (opere care sunt sub incidența legislației privind drepturile de autor, dar în cazul cărora titularii de drepturi nu pot fi găsiți în pofida unor căutări temeinice) precum și necesitatea de a stabili cu precizie volumul și tipul operelor care se înscriu în această categorie, sector cu sector, în vederea adoptării unor soluții adecvate;
32. invită Comisia Europeană ca, referitor la Comunicarea sa cu privire la drepturile de autor în economia bazată pe cunoaștere din 19 octombrie 2009, să prezinte o propunere legislativă referitoare la digitalizarea, prezervarea și difuzarea operelor orfane, care să pună capăt actualei incertitudini juridice, respectând cerințele unei căutări temeinice și ale remunerării titularilor de drepturi;
33. sprijină intenția Comisiei de a stabili un sistem simplu și rentabil de acordare a drepturilor pentru digitalizarea lucrărilor publicate și disponibilitatea lor pe internet, în strânsă cooperare cu toate părțile implicate;
34. salută și sprijină, prin urmare, inițiativele de tipul proiectului ARROW
Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works (Registre accesibile de informații privind drepturile și de lucrări orfane) . , la care sunt parteneri atât deținători de drepturi, cât și reprezentanți ai bibliotecii, în special deoarece acestea încearcă să identifice titularii de drepturi și drepturile respective și să clarifice situația privind drepturile lucrărilor, inclusiv al lucrărilor orfane sau cu tiraj epuizat;
35. solicită Comisiei să constituie o bază de date europeană care să cuprindă operele orfane (prin opere orfane înțelegând lucrările ai căror titularii de drepturi sunt necunoscuți sau nu pot fi localizați în pofida unor căutări temeinic documentate) și care să facă posibile schimbul de informații cu privire la deținerea drepturilor de proprietate intelectuală și, ca urmare, reducerea costurilor legate de căutarea aprofundată pentru titularii de drepturi;
36. este în favoarea adoptării unei soluții echilibrate la nivel european în cazul digitalizării și difuzării lucrărilor orfane, începând cu definirea lor clară, stabilirea de norme comune (inclusiv a unor norme privind căutarea proprietarilor cu atenția și profesionalismul cuvenit) și soluționarea problemei încălcării eventuale a drepturilor de autor atunci când se utilizează lucrări orfane;
37. subliniază că trebuie găsită o soluție în cazul documentelor cu caracter personal (corespondență, note, fotografii, filme) care fac parte din colecțiile instituțiilor culturale, dar care nu au fost niciodată publicate sau comunicate publicului și care generează probleme legate de protejarea vieții private și de dreptul moral;
(iii) Tehnologii
38. subliniază necesitatea dezvoltării unor tehnologii care să asigure conservarea digitală sustenabilă și pe termen lung, interoperabilitatea sistemelor de acces la materiale, navigarea multilingvă și disponibilitatea materialelor și un set de norme comune; salută utilizarea continuă a programelor informatice cu sursă deschisă pentru elaborarea colecției Europeana;
39. recomandă Comisiei să păstreze copii ale materialelor digitale furnizate de instituțiile naționale sau de partenerii privați pe hard-uri aparținând acestor instituții sau parteneri;
40. recomandă instituțiilor partenere și Comisiei să găsească soluții IT, precum formate read-only și protejate împotriva copierii, pentru materialele digitale existente pe site-ul Europeana, care sunt protejate prin drepturile de autor și recomandă ca pagina de prezentare a fișierelor să includă un link către pagina web a furnizorului de conținut de unde poate fi descărcat documentul, în condițiile stipulate de furnizor;
41. recomandă Comisiei să insiste asupra stabilirii unui format electronic standard pentru operele digitale, pentru a se asigura că documentele digitale sunt compatibile cu interfața online și cu baza de date;
42. consideră că ar trebui elaborat un studiu al instrumentelor Web 2.0, pentru a se explora modalitățile în care cetățenii ar putea introduce (pe termen lung) contribuții în biblioteca Europeana, fără a fi necesară implicarea instituțiilor culturale;
Aspecte legate de finanțare și administrare
43. subliniază că, pentru existența pe termen lung a bibliotecii Europeana, este esențial să se creeze un model sustenabil de finanțare și de administrare și că rolul părților direct interesate în cadrul procesului de instituire a unui astfel de model de administrare este crucial;
(i) Sponsorizarea și parteneriatele de tip public-privat
44. subliniază că, pentru a acoperi costurile ridicate ale digitalizării și pentru a face față constrângerilor legate de timp, trebuie să se elaboreze noi metode de finanțare, precum parteneriatele de tip public-privat, cu condiția ca acestea din urmă să nu contravină normelor în materie de proprietate intelectuală și concurență, promovând totodată accesul la lucrări prin intermediul instituțiilor culturale și asigurându-se că fișierele în format digital vor fi disponibile gratuit bibliotecilor și pe termen nelimitat;
45. subliniază importanța unei abordări coerente la nivel european a problemei referitoare la condițiile parteneriatelor publice-private și necesitatea unei examinări aprofundate a acordurilor de parteneriat cu actorii privați cu privire la planurile de digitalizare, în special în ceea ce privește durata clauzelor de exclusivitate, indexarea și referințele făcute prin intermediul unui motorul de căutare a fișierelor digitale pe care bibliotecile le dețin pentru uzul propriu, continuitatea serviciului furnizat, caracterul neconfidențial al acordului și calitatea digitalizării;
46. subliniază că digitalizarea operelor din bibliotecile naționale este fructul investițiilor financiare ale contribuabililor, realizate prin plata impozitelor; subliniază, în consecință, că în contractele de parteneriat de tip public-privat trebuie să se stipuleze posibilitatea indexării, în toate motoarele de căutare, a copiei operei digitalizate în contul bibliotecii de componenta privată a parteneriatului , astfel încât să poată fi consultată pe site-ul bibliotecii și nu doar pe site-ul societății care deține calitatea de partener privat;
47. reamintește că implicarea partenerilor privați în procesul de digitalizare nu trebuie să conducă la crearea unor monopoluri private, fapt care ar constitui o amenințare la adresa diversității și pluralismului, și că respectarea normelor în materie de concurență constituie o condiție prealabilă pentru implicarea societăților private;
48. subliniază că sponsorizarea reprezintă o alternativă interesantă pentru Europeana în măsura în care oferă oportunitatea de a finanța activitățile de digitalizare și totodată plata drepturilor de autor pentru operele epuizate, orfane sau care fac obiectul unor drepturi de autor, ca și postarea acestora online;
(ii) Sprijin financiar comunitar și public
49. subliniază că o parte considerabilă a finanțării ar trebui să provină din contribuții publice, cum ar fi cele comunitare, contribuțiile statelor membre și cele ale organizațiilor culturale, și propune ca procesul de digitalizare pentru Europeana să fie plasat sub egida Strategiei de la Lisabona și să se fixeze o linie bugetară separată în următorul cadru financiar multianual, dar recomandă ca, în cadrul proiectului, să fie căutate în continuare fluxuri de venit, astfel ca, pe termen lung, acesta să ajungă la autofinanțare;
50. subliniază că acele condiții care sunt necesare pentru ca fondurile disponibile să fie cheltuite în mod transparent, eficient și în concordanță cu obiectivele stabilite nu pot fi create decât prin introducerea unei linii bugetare separate;
51. remarcă faptul că, pentru perioada 2009-2011, în cadrul programului eContentplus, pentru Europeana nu s-au alocat decât 6,2 milioane de euro;
52. solicită ca în următorul cadru financiar multianual, pentru Europeana să fie prevăzută o finanțare de câteva ori mai mare decât până în prezent;
53. subliniază necesitatea de a elimina obstacolele juridice la nivelul UE, pentru a permite bibliotecilor să solicite finanțare europeană pentru operațiunile de digitalizare;
54. solicită statelor membre și Comisiei să prezinte Parlamentului European un raport anual referitor la costurile aferente bibliotecii Europeana și la progresele înregistrate;
55. propune ca Parlamentul, împreună cu Comisia, să revizuiască aranjamentele de finanțare a bibliotecii Europeana încă în cursul anului 2011, cu scopul identificării unui model de finanțare sustenabilă a proiectului pentru 2013 și ulterior; sugerează că trecerea la o structură de finanțare public-privată ar maximaliza potențialul site-ului;
(iii) Informarea si programele de conștientizare
56. propune organizarea unei campanii privind eforturile de finanțare și de publicitate, intitulată „Alăturați-vă bibliotecii Europeana”, pentru a sensibiliza opinia publică cu privire la această chestiune și la urgența ei și recomandă ca o parte dintre resursele alocate pentru această bibliotecă să fie destinate promovării în rândul unui public cât mai larg posibil a unei biblioteci cuprinzând un număr cât mai mare de opere, pe toate tipurile de suport (text, audio, video);
57. propune ca publicitatea pentru „Alăturați-vă bibliotecii Europeana” să aibă un caracter creator, realizat prin sponsorizare și parteneriate de tip public-privat, aceasta ar trebui să vizeze în primul rând tinerii, de exemplu cu ocazia evenimentelor sportive internaționale sau în contextul unor expoziții și concursuri culturale;
58. solicită Comisiei demararea unei campanii media și online de popularizare a site-ului Europeana prin direcționarea traficului de pe serverele europene către sursele Europeana, ca principal punct de obținere a informațiilor digitale, și prin încurajarea statelor membre și instituțiilor culturale să furnizeze conținut pentru acest site; solicită, în același timp, lansarea unei campanii media speciale care să vizeze studenții și profesorii de la toate nivelurile de educație și care să se concentreze asupra utilizării resurselor digitale Europeana în scopuri educative;
59. consideră că o astfel de campanie este similară măsurilor identificate deja ca fiind necesare pentru a reduce decalajul digital care persistă încă la nivel european, asigurând astfel accesul universal la Europeana și la alte conținuturi și informații online, precum și la eventualele beneficii ale acestora, indiferent de locație; recomandă ca această campanie și, în special, eventuala utilizare a Europeana în școli, să aibă loc fără a pierde din vedere faptul că accesul la mai multe conținuturi și informații online nu reprezintă un scop în sine, ci trebuie, prin urmare, să fie completat cu inițiative care stimulează analiza critică a conținuturilor și a informațiilor online;
60. invită Comisia să se asigure că toate campaniile de informare și activitățile similare care vizează creșterea gradului de conștientizare în legătură cu Europeana sunt canalizate prin intermediul organizațiilor partenere relevante din statele membre;
(iv) Administrarea
61. salută contribuția actuală a Fundației pentru biblioteca digitală europeană în scopul facilitării încheierii unor acorduri oficiale de cooperare între muzee, arhive, arhive audiovizuale și biblioteci cu privire la funcționarea și durabilitatea portalului comun Europeana;
62. consideră că instituțiile culturale trebuie să aibă în continuare un rol important în viitorul model de administrare a bibliotecii Europeana, care ar trebui să fie cât se poate de democratic, și le invită să colaboreze, pentru a evita dublarea operelor digitalizate și a utiliza resursele în mod rațional;
63. invită Comisia și statele membre să îmbunătățească managementul proiectului și să se asigure că este desemnată o autoritate competentă la nivel național ca să gestioneze și să monitorizeze procesul de digitizare, să informeze bibliotecile și furnizorii de material cultural cu privire la proiectul Europeana și să colecteze direct de la furnizori materialul digital deja existent, făcând conversia la un singur format digital standard, pentru a urgenta adăugarea de conținut nou la baza de date Europeana; consideră că, pe termen lung, colectarea materialului digital existent, produs în cadrul proiectelor co-finanțate de Uniunea Europeană, și adăugarea acestuia la biblioteca digitală Europeana trebuie să devină o prioritate;
64. sugerează să fie organizată o licitație publică cu scopul de a coordona administrarea proiectului Europeana în cel mai eficient mod posibil, definind obiective clare, realiste și reevaluând operațiunea, dacă este cazul;
65. recomandă Comisiei să cerceteze posibilitatea de a înființa un organism european care să coordoneze implicarea autorităților naționale în monitorizarea procesului de digitizare, plata drepturilor de autor și alte aspecte relevante pentru proiectul Europeana;
****
66. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.
EXPUNERE DE MOTIVE
Europeana
http://www.eurovisa.info. – bibliotecă, muzeu și arhivă online a Europei – a fost inaugurată în noiembrie 2008 în cadrul inițiativei Comisiei privind bibliotecile digitale.
Scopul său este de a oferi publicului acces prin internet la patrimoniul cultural și științific al Europei.
În prezent, Europeana oferă acces la 6 milioane de lucrări digitalizate, care includ cărți, hărți, secvențe video și fotografii.
Obiectivul vizat este să se ajungă la 10 milioane de lucrări până în iunie 2010, când este prevăzută lansarea unei noi versiuni a bibliotecii.
A doua fază a proiectului va consta în lansarea în 2011 a unui portal Europeana.eu complet operațional, care va avea un caracter multilingv mai extins și funcții web semantice.
Pentru utilizatori, plusul de valoare constă în faptul că Europeana le oferă posibilitatea de a găsi informații în limba lor maternă.
Europeana este finanțată prin programele „eContentplus” și „Competitivitate și Inovare”, precum și de către o serie de state membre și instituții culturale.
Fundația pentru biblioteca digitală europeană a fost creată cu scopul de a oferi acces interdisciplinar la patrimoniul cultural al Europei.
Fundația încearcă să faciliteze încheierea unor acorduri oficiale de cooperare între muzee, arhive, arhive audiovizuale și biblioteci cu privire la funcționarea și sustenabilitatea portalului comun Europeana.
De asemenea, vizează stabilirea unui cadru juridic care să fie utilizat de UE pentru finanțare și drept platformă pentru guvernarea viitoare.
De administrarea site-ul se ocupă biroul Europeana, care este găzduit de Biblioteca Națională Olandeză.
Peste 1 000 de instituții culturale contribuie cu lucrări la Europeana (direct sau prin intermediul unor agenți care colectează conținutul) și peste 150 de instituții sunt membre ale rețelei de parteneri.
Comisia se concentrează în prezent pe etapa următoare de dezvoltare a inițiativei Europeana.
Obiectivul este de a garanta că Europeana și politicile de digitalizare, accesibilitate online și conservare digitală pe care se bazează aceasta, oferă culturii europene vizibilitate de lungă durată pe internet și transformă patrimoniul nostru comun și divers într-o parte integrantă a infrastructurii informaționale a Europei pentru viitor.
A fost inițiată și o consultare publică referitoare la dezvoltarea ulterioară a bibliotecii Europeana.
Consultarea a vizat, printre altele, modul în care sectorul privat poate fi implicat în dezvoltarea viitoare a Europeana prin parteneriate de tip public-privat și modul în care materialele protejate de drepturi de autor pot fi accesibile prin Europeana.
În Rezoluția sa din 27 septembrie 2007 referitoare la „i2010: spre o bibliotecă digitală europeană”, Parlamentul European și-a exprimat sprijinul ferm pentru ideea de creare a unei biblioteci digitale europene sub forma unui punct de acces unic și multilingv la patrimoniul cultural european.
Acum, când inițiativa Europeana a devenit realitate, aceasta are nevoie de sprijinul politic clar al Parlamentului European, întrucât rezistența pe termen lung și calitatea proiectului depind de crearea unui model sustenabil de finanțare și de administrare, de găsirea unor soluții pentru digitalizarea masivă a materialelor protejate de drepturi de autor și de sensibilizarea statelor membre cu privire la importanța unor astfel de eforturi.
Principalele aspecte privind materialele
Digitalizarea produselor culturale, inclusiv a cărților, este o activitate extinsă și costisitoare care necesită o cooperare strânsă între deținătorii drepturilor, instituțiile culturale și companiile din domeniul TIC, precum și între sectorul public și cel privat.
Selecția materialelor care urmează să fie digitalizate și oferite prin intermediul Europeana este determinată de statele membre și de instituțiile culturale ale acestora, în funcție de politicile lor culturale și/sau informaționale.
Contribuția diverselor state membre la Europeana este extrem de neuniformă, în ceea ce privește atât numărul materialelor prezentate, cât și tipurile acestora.
Numai 5% din toate cărțile digitalizate sunt disponibile în Europeana.
Aproape jumătate dintre acestea provin din Franța.
Alte țări cu contribuții importante sunt Germania (16%), Țările de Jos (8%) și Regatul Unit (8%).
Celelalte țări furnizează fiecare cel mult 5%.
Întrucât digitalizarea masivă se dezvoltă rapid în alte părți ale lumii, este urgent să ne angajăm mai serios în vederea digitalizării pe scară largă a patrimoniului cultural european.
Ar trebui să se acorde o atenție specială lucrărilor fragile care ar putea dispărea în scurt timp, iar printre acestea, materialelor audiovizuale.
Scopul inițial era concentrarea pe potențialul oferit de textele neprotejate de drepturi de autor.
Din considerente juridice, Europeana nu conține nici cărți epuizate (care reprezintă aproximativ 90% din patrimoniul bibliotecilor naționale), nici lucrări orfane (care reprezintă estimativ 10%-20% din colecțiile naționale care au copy-right), ale căror autori nu pot fi identificați.
În același timp, este evident că ar trebui găsite soluții privind modul în care ar putea fi incluse materialele protejate de drepturi de autor.
Acest lucru este important în special pentru a evita o „gaură neagră a secolului XX”, situație în care se pot accesa pe internet foarte multe materiale dinainte de 1900, însă foarte puține lucrări mai recente.
Acest lucru necesită o strânsă colaborare între instituțiile culturale și deținătorii de drepturi, cu respectarea legislației privind drepturile de autor.
O problemă deosebită o prezintă operele „orfane”, adică acele opere în cazul cărora este imposibil sau foarte dificil să se identifice deținătorii drepturilor de autor.
Majoritatea statelor membre au realizat puține progrese după prezentarea de către Comisie a recomandării sale din 2006 privind digitalizarea și conservarea digitală.
Problema lucrărilor orfane a atras tot mai multă atenție ca urmare a înțelegerii dintre părți în cauza din Statele Unite ale Americii referitoare la Google Book Search, proiect care vizează multe dintre aceste lucrări.
(Google Books este un proiect comercial dezvoltat de unul dintre cei mai importanți actori de pe piața serviciilor de internet.
Proiectul permite utilizatorilor să acceseze online cărți de domeniu public sau fragmente de cărți protejate de drepturi de autor după efectuarea unei căutări după cuvinte-cheie.).
Înțelegerea constă într-un acord între Google, Asociația editurilor din SUA și Sindicatul autorilor, acord convenit pentru a soluționa o acțiune în justiție înaintată pentru încălcarea drepturilor de autor.
Acordul convenit în SUA se aplică numai exploatării comerciale a cărților de către Google în Statele Unite ale Americii.
Cu toate acestea, ar putea duce la crearea unui decalaj de cunoștințe între Europa și SUA, în cazul în care, ca urmare a înțelegerii respective, cărțile digitalizate ale autorilor europeni devin accesibile doar pe teritoriul SUA.
Google ar putea sfârși prin a deține monopolul în acest domeniu, fiind unica sursă în materie de descoperire, distribuție și vânzare de carte.
Prin urmare, Comisia trebuie să urmărească îndeaproape evoluția acestei situații.
Ar trebui luate toate măsurile necesare pentru a evita un nou decalaj digital și pentru a proteja interesele europene comune pe termen lung.
Abordarea europeană diferă de cea a Google Books, întrucât Europeana este un serviciu disponibil la nivel mondial, care urmărește să ofere materiale de înaltă calitate, cu respectarea deplină a legislației privind drepturile de autor.
Aceste lucru ar trebui avut în vedere când se caută soluții la problemele complexe generate de legislația privind drepturile de autor, care diferă mult de la un stat membru al UE la altul.
Deocamdată, printre instrumentele extrem de utile care facilitează acordarea drepturilor pentru lucrările orfane se numără și inițiativele precum Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works – ARROW ( Registre accesibile de informații privind drepturile și de lucrări orfane ), un proiect care permite utilizatorilor să verifice, prin intermediul unei interfețe dezvoltate la nivel european, dacă o lucrare este disponibilă, are drepturi de autor expirate sau orfană și să obțină informații privind deținătorii drepturilor.
Proiectele actuale de digitalizare din Europa indică apariția unei probleme în ceea ce privește materialele de domeniu public după modificarea formatului.
Este esențial ca cărțile din domeniul public în format analog să rămână în domeniul public în format digital și, de asemenea, ca un public cât mai larg să poată beneficia de ele.
În Europa există o mare varietate de abordări care ridică întrebări de natură juridică referitoare la drepturile create prin digitalizare.
Printre aspectele problematice legate de materialele de domeniu public se numără următoarele: presupunerea existenței unui nivel nou de drepturi create prin digitalizare, acordarea drepturilor exclusive asupra lucrărilor de domeniu public companiei care realizează digitalizarea, precum și limitările teritoriale ale accesării materialelor culturale care pot crește în cursul procesului de digitalizare.
Aspecte privind finanțarea
Modelul de finanțare pentru biblioteca digitală europeană a evoluat de la unul finanțat exclusiv de Comunitate (până în 2009 prin proiectul EDL-net, cofinanțat de programul eContentplus), la un model în care sursele de finanțare sunt nu numai Comisia (prin programul Competitivitate și Inovare), ci și statele membre, anumite instituții culturale și sectorul privat (din 2009 până la sfârșitul lui 2013).
Trebuie să se elaboreze noi metode de finanțare pentru a găsi un model durabil de finanțare după 2013.
Una dintre soluțiile preconizate este renunțarea la modelul actual de finanțare bazată pe proiecte și adoptarea unui model de finanțare bazat pe parteneriate de tip public-privat și contribuții mai structurate din partea instituțiilor publice.
Parteneriatele de tip public-privat pot fi dezvoltate în diferite moduri, cum ar fi sponsorizările private, plata pentru link-urile oferite prin Europeana la conținutul organizațiilor care generează venituri din acest conținut, precum și modele de parteneriat mai complexe, în cadrul cărora sectorul privat ar fi direct implicat în administrarea bibliotecii Europeana și în obținerea de venituri pentru funcționarea site-ului.
Acestea ar trebui să funcționeze în orice caz pe baza unor condiții clar convenite și a unor orientări comune.
Modelele de finanțare publică ar trebui să includă atât o contribuție sporită a statelor membre, cât și o contribuție permanentă a Comunității după 2013.
O sarcină imediată ar fi plasarea procesului costisitor de digitalizare masivă sub egida Strategiei de la Lisabona, aflată în prezent în schimbare.
Un pas înainte ar fi să se acopere o parte dintre costurile digitalizării prin următoarea generație de programe comunitare și să se țină cont de acest lucru în următorul cadru financiar multianual.
Recesiunea actuală nu poate constitui un motiv pentru reducerea fondurilor destinate societății informaționale, digitalizării etc.
Este necesară organizarea unei campanii pentru finanțarea pe viitor, care să cuprindă inclusiv conferințe pentru strângerea de fonduri, pentru a sensibiliza opinia publică cu privire la Europeana și, la nivel mai general, cu privire la volumul imens de muncă și la efortul necesar pentru a realiza progrese semnificative în domeniul digitalizării pe scară largă a patrimoniului cultural european.
5.2.2010
5.2.2010
AVIZ al Comisiei pentru industrie, cercetare Și energie
destinat Comisiei pentru cultură și educație
referitor la Europeana - etapele următoare
( 2009/2158(INI) )
Raportor pentru aviz: Ioan Enciu
SUGESTII
Comisia pentru industrie, cercetare și energie recomandă Comisiei pentru cultură și educație, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
A. întrucât accesul gratuit la informații cultural-educative trebuie să reprezinte o prioritate pentru îmbunătățirea standardelor de viață și a educației;
B. întrucât există un număr extrem de mare de opere digitizate ce se află în patrimoniul diverselor biblioteci ce nu sunt făcute publice, deoarece există incompatibilități între formatele digitale și întrucât bibliotecile, prin personalul lor, sunt cele mai abilitate să supravegheze și să gestioneze procesul de digitizare a operelor,
1. recomandă Comisiei ca biblioteca virtuală „Europeana” să fie organizată sub forma unei baze de date cu acces online pentru a facilita accesul utilizatorilor printr-un layout standard al materialului digital, pentru a spori nivelul de securitate a operelor digitizate, fiind astfel nevoie de monitorizarea unei singure baze de date, precum și pentru a reduce costurile de operare și întreținere;
2. subliniază că, având în vedere beneficiile obținute de cetățenii UE în urma consultării bibliotecii „Europeana”, ar trebui ca aceasta să fie disponibilă în toate limbile oficiale cât mai curând posibil;
3. subliniază că persoanele cu dizabilități ar trebui să poată beneficia de tehnologia digitală și să se bucure de un acces mai facil la educație și informație și încurajează statele membre să asigure accesul integral și liber la baza colectivă de cunoștințe a Europei prin formate accesibile și tehnologii adaptate pentru a garanta accesul persoanelor cu dizabilități;
4. invită Comisia și statele membre să îmbunătățească managementul proiectului și să se asigure că este desemnată o autoritate competentă la nivel național ca să gestioneze și să monitorizeze procesul de digitizare, să informeze bibliotecile și furnizorii de material cultural cu privire la proiectul „Europeana” și să colecteze direct de la furnizori materialul digital deja existent, făcând conversia la un singur format digital standard, pentru a urgenta adăugarea de conținut nou la baza de date „Europeana”; consideră că, pe termen lung, colectarea materialului digital existent, produs în cadrul proiectelor co-finanțate de Uniunea Europeană, și adăugarea acestuia la biblioteca digitală „Europeana” trebuie să devină o prioritate;
5. sugerează să fie organizată o licitație publică cu scopul de a coordona administrarea proiectului „Europeana” în cel mai eficient mod posibil, definind obiective clare, realiste și reevaluând operațiunea, dacă este cazul;
6. recomandă Comisiei să le solicite furnizorilor de material digital să certifice site-urile web la care face trimitere „Europeana”;
7. solicită Comisiei instituirea unui regulament pentru crearea unui procedeu standard pentru edituri de trimitere a variantei digitale a unei opere către depozitele legale naționale, concomitent cu trimiterea ei către tipografie.
Depozitele legale vor adăuga conținutul la baza de date „Europeana” cu stricta respectare a drepturilor de autor;
8. recomandă Comisiei să asigure accesul gratuit la toate informațiile cultural-educaționale din cadrul bibliotecii „Europeana” pentru elevi, studenți și cadre didactice din cadrul liceelor, universităților și al altor instituții educaționale, precum și pentru persoanele ce fac dovada implicării într-un proces de studiu sau cercetare și ca, în același timp, să promoveze cercetarea și dezvoltarea proiectelor care utilizează resursele digitale oferite de „Europeana”, prin dezvoltarea și distribuirea gratuită a planurilor de lecție integrate, a programelor școlare și a programelor informatice pentru educație care servesc atât educației formale, cât și celei informale (pe tot parcursul vieții); consideră că subsidiaritatea nu constituie un obstacol în calea programelor europene care pun la dispoziția întregului sistem educativ, dar și a profesorilor, studenților și cercetătorilor, cel mai mare volum de informații științifice și tehnice;
9. subliniază că, pentru existența pe termen lung a bibliotecii „Europeana”, este esențial să se creeze un model durabil de finanțare și de guvernanță și că o parte considerabilă a finanțării acesteia ar trebui să provină din contribuții publice, dar că, în același timp, trebuie avute în vedere și elaborate noi metode de finanțare, precum parteneriatele de tip public-privat;
10. recomandă Comisiei ca, pe viitor, să ia în considerare posibilitatea obligativității ca toate resursele digitale elaborate în cadrul proiectelor co-finanțate de Uniunea Europeana să fie transmise bibliotecii digitale „Europeana”, ținând seama de restricțiile impuse de drepturile de proprietate intelectuală;
11. subliniază necesitatea de a elimina obstacolele juridice la nivelul UE, pentru a permite bibliotecilor să solicite finanțare europeană pentru operațiunile de digitizare;
12. recomandă Comisiei să stabilească orientări pentru a asigura accesul la prețuri rezonabile la conținutul „Europeana” al persoanelor care doresc să o folosească, indiferent de modelul de finanțare pe care l-ar alege;
13. solicită Comisiei și administrației, care are în prezent sediul în Olanda, să aducă site-ului „Europeana” îmbunătățiri majore de ordin tehnic și estetic, incluzând o analiză a dificultăților pe care le presupune identificarea și asigurarea fondurilor care să le permită bibliotecilor să efectueze operațiunile necesare de digitizare;
14. solicită Comisiei demararea unei campanii media și online de popularizare a site-ului „Europeana” prin direcționarea traficului de pe serverele europene către sursele „Europeana”, ca principal punct de obținere a informațiilor digitale și încurajând statele membre și instituțiile culturale să furnizeze conținut site-ului; solicită, în același timp, lansarea unei campanii media speciale care să vizeze studenții și profesorii de la toate nivelurile de educație și care să se concentreze asupra utilizării resurselor digitale „Europeana” în scopuri educative;
15. consideră că o astfel de campanie este similară măsurilor identificate deja ca fiind necesare pentru a reduce diferențele în ceea ce privește digitizarea, care persistă încă la nivel european, asigurând astfel accesul universal la „Europeana” și la alte conținuturi și informații online și la eventualele beneficii ale acestora, indiferent de locație; recomandă ca această campanie și, în special, eventuala utilizare a „Europeana” în școli, să aibă loc fără a pierde din vedere faptul că accesul la mai multe conținuturi și informații online nu reprezintă un scop în sine, ci trebuie, prin urmare, să fie completat cu inițiative care stimulează analiza critică a conținuturilor și informațiilor online;
16. recomandă Comisiei să cerceteze posibilitatea de a înființa un organism european care să coordoneze implicarea autorităților naționale în monitorizarea procesului de digitizare, plata drepturilor de autor și alte aspecte relevante pentru proiectul „Europeana”;
17. recomandă Comisiei să se asigure că persoanele cu dizabilități beneficiază de versiuni digitale speciale, precum lectura audio, ale cât mai multor conținuturi digitale;
18. recomandă instituțiilor partenere și Comisiei să găsească soluții IT, precum formate read‑only și protejate împotriva copierii, pentru materialele digitale existente pe site-ul „Europeana” care sunt protejate prin drepturile de autor și recomandă ca pagina de prezentare a fișierelor să includă un link către pagina web a furnizorului de conținut de unde poate fi descărcat documentul, în condițiile stipulate de furnizor;
19. recomandă Comisiei să insiste asupra stabilirii unui format electronic standard pentru operele digitale, pentru a se asigura că documentele digitale sunt compatibile cu interfața online și cu baza de date;
20. recomandă Comisiei să păstreze copii ale materialelor digitale furnizate de instituțiile naționale sau de partenerii privați pe harduri aparținând acestor instituții sau parteneri.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
4.2.2010
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
50
1
Membri titulari prezenți la votul final
Jean-Pierre Audy, Zoltán Balczó, Bendt Bendtsen, Reinhard Bütikofer, Maria Da Graça Carvalho, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Lena Ek, Ioan Enciu, Adam Gierek, Norbert Glante, Fiona Hall, Jacky Hénin, Edit Herczog, Arturs Krišjānis Kariņš, Philippe Lamberts, Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz, Judith A. Merkies, Angelika Niebler, Jaroslav Paška, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Michèle Rivasi, Paul Rübig, Amalia Sartori, Francisco Sosa Wagner, Konrad Szymański, Evžen Tošenovský, Ioannis A. Tsoukalas, Marita Ulvskog, Vladimir Urutchev, Adina-Ioana Vălean, Kathleen Van Brempt, Alejo Vidal-Quadras, Henri Weber
Membri supleanți prezenți la votul final
António Fernando Correia De Campos, Francesco De Angelis, Ilda Figueiredo, Françoise Grossetête, Andrzej Grzyb, Ivailo Kalfin, Paweł Robert Kowal, Werner Langen, Marian-Jean Marinescu, Alajos Mészáros, Vladko Todorov Panayotov, Peter Skinner, Hannu Takkula, Silvia-Adriana Țicău
29.1.2010
29.1.2010
AVIZ al Comisiei pentru afaceri juridice
destinat Comisiei pentru cultură și educație
referitor la „Europeana - următoarele etape”
( 2009/2158(INI)
Raportoare: Marielle Gallo
SUGESTII
Comisia pentru afaceri juridice recomandă Comisiei pentru cultură și educație, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție care urmează a fi adoptată:
1. subliniază importanța operelor orfane – și anume operele acoperite de legislația privind drepturile de autor, dar în cazul cărora titularii de drepturi nu pot fi regăsiți în ciuda unei căutări aprofundate – și necesitatea de a stabili cu precizie volumul și tipul operelor care se înscriu în această categorie, sector cu sector, pentru a adopta soluții adecvate;
2. invită Comisia Europeană să prezinte o propunere legislativă referitoare la digitalizarea, prezervarea și difuzarea operelor orfane, care să pună capăt actualei incertitudini juridice, respectând condițiile de căutare aprofundată și de remunerare a titularilor de drepturi;
3. invită Comisia Europeană să dezvolte o bază de date europeană a operelor orfane, care să facă posibile schimbul de informații cu privire la deținerea drepturilor de proprietate intelectuală și, ca urmare, reducerea costurilor legate de căutarea aprofundată pentru titularii de drepturi;
4. subliniază că trebuie găsită o soluție în cazul documentelor cu caracter personal (corespondență, note, fotografii, filme) care fac parte din colecțiile instituțiilor culturale, dar care nu au fost niciodată publicate sau comunicate publicului și care generează probleme legate de protejarea vieții private și de dreptul moral;
5. insistă asupra necesității de a reflecta la mijloace de a îndemna instituțiile culturale să încheie cu titularii de drepturi acorduri de punere la dispoziție a operelor, pe o bază multiteritorială, încă de la elaborarea planului lor de digitalizare, și să sprijine dezvoltarea unui mediu competitiv, la care să participe și distribuitorii de carte de pe internet, pentru a facilita difuzarea patrimoniului cultural pe întreg teritoriul european;
6. subliniază importanța unui acces egal la patrimoniul cultural european comun și solicită, prin urmare, statelor membre să elimine barierele din interiorul UE din calea accesului la unele părți ale conținutului Europeana;
7. subliniază importanța unei abordări coerente la nivel european a problemei referitoare la condițiile parteneriatelor publice-private și necesitatea unei examinări aprofundate a acordurilor de parteneriat cu actorii privați cu privire la planurile de digitalizare, în special în ceea ce privește durata clauzelor de exclusivitate, indexarea și referențierea prin intermediul motorului de căutare a fișierelor digitale exploatate „în nume propriu” de biblioteci, continuitatea serviciului furnizat, caracterul neconfidențial al acordului și calitatea digitalizării;
8. invită Comisia să realizeze o campanie de informare veritabilă pentru a crește gradul de conștientizare al publicului cu privire la existența bazei de date Europeana și la serviciile pe care aceasta le oferă;
9. invită Comisia să se asigure că toate campaniile de informare și activitățile similare care vizează creșterea gradului de conștientizare în legătură cu Europeana sunt canalizate prin intermediul organizațiilor partenere relevante din statele membre;
10. încurajează Comisia să ofere asistență în găsirea căilor și a mijloacelor de a atrage atenția statelor membre asupra faptului că utilizatorii programului Europeana caută opere majore disponibile în colecțiile lor naționale, însă nu prin intermediul acestui program.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
28.1.2010
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
22
Membri titulari prezenți la votul final
Raffaele Baldassarre, Sebastian Valentin Bodu, Christian Engström, Marielle Gallo, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Klaus-Heiner Lehne, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Evelyn Regner, Francesco Enrico Speroni, Alexandra Thein, Cecilia Wikström
Membri supleanți prezenți la votul final
Piotr Borys, Sajjad Karim, Vytautas Landsbergis, Kurt Lechner, Eva Lichtenberger, Toine Manders, Arlene McCarthy, Angelika Niebler
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
22.2.2010
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
30
Membri titulari prezenți la votul final
Maria Badia i Cutchet, Malika Benarab-Attou, Piotr Borys, Silvia Costa, Santiago Fisas Ayxela, Mary Honeyball, Cătălin Sorin Ivan, Petra Kammerevert, Morten Løkkegaard, Emma McClarkin, Katarína Neveďalová, Doris Pack, Chrysoula Paliadeli, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid, Pál Schmitt, Marco Scurria, Timo Soini, Emil Stoyanov, Hannu Takkula, László Tőkés, Helga Trüpel, Gianni Vattimo, Sabine Verheyen, Milan Zver
Membri supleanți prezenți la votul final
Ivo Belet, Nessa Childers, Nadja Hirsch, Catherine Soullie, Rui Tavares
Membri supleanți [articolul 187 alineatul (2)] prezenți la votul final
Roger Helmer
