Sinteza şedinţei în plen, 30-31 ianuarie 2008, Bruxelles
2008-02-01 - 15:03
Deschiderea sesiunii de la Bruxelles: Pöttering salută Parlamentele Sloven şi Maltez pentru ratificarea Tratatului de la Lisabona
În deschiderea sesiunii în plen de la Bruxelles, Preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Pöttering, a salutat faptul că Parlamentele Sloveniei şi Maltei au ratificat Tratatul de la Lisabona, urmând în acest sens Ungariei.
El a subliniat că Parlamentul maltez a ratificat Tratatul în unanimitate.
Serviciile poştale: deputaţii sprijină liberalizarea până în 2011
Parlamentul confirmă că monopolurile rămase în serviciile poştale ar trebui să expire până în 2011, sau 2013 pentru unele State Membre.
În acordul stabilit cu Consiliul în a doua lectură, Parlamentul European menţine compromisul deja sprijinit de Consiliu privind liberalizarea serviciilor poştale.
Raportorul Markus Ferber (PPE-DE, DE) va avea o conferinţă de presă joi, după votul în plen.
Deputaţii cer măsuri Europene pentru stoparea discriminării romilor
Din cele 12-15 milioane de romi din Europa, circa 10 milioane locuiesc pe teritoriul UE.
Majoritatea romilor Europeni au devenit cetăţeni ai Uniunii în urma extinderilor din 2004 şi 2007.
Considerând că romii sunt în continuare victime ale discriminării, Deputaţii Europeni au adoptat un raport ce avertizează asupra riscurilor unui curent împotriva romilor, care ar putea fi promovat de extremişti.
Ei cer eforturi sporite pentru accesul romilor la locuinţe, sănătate, educaţie şi locuri de muncă.
Deputaţii adoptă un regim simplificat de control al vizelor în Bulgaria, România şi Cipru
Parlamentul a dat, joi, undă verde pentru extinderea regimului simplificat de control al vizelor la frontierele externe ale Bulgariei, României şi Ciprului.
Acest regim va permite celor trei ţări să recunoască unilateral unele documente emise de statele din Spaţiul Schengen, pentru persoane ce efectuează vizite de mai puţin de cinci zile.
Pentru îmbunătăţirea cooperării poliţieneşti între Statele Membre, în situaţii de criză
Parlamentul a sprijinit, joi, la Bruxelles, iniţiativa Austriei pentru îmbunătăţirea cooperării între unităţile speciale poliţieneşti de intervenţie din Statele Membre, în situaţii de criză.
Raportul, adoptat cu 558 voturi pentru, 56 împotrivă şi 10 abţineri, aprobă iniţiativa Consiliului şi introduce câteva amendamente pentru clarificarea conceptului de "situaţie de criză" şi a modalităţilor în care Statele Membre pot coopera în astfel de cazuri.
Eficienţa energetică: Deputaţii salută Planul de Acţiune al Comisiei, şi cer Statelor Membre să ia măsuri
Parlamentul sprijină Planul de Acţiune al Comisiei Europene privind Eficienţa Energetică, însă deplânge lipsa de măsuri concrete în Statele Membre.
Deputaţii consideră că obiectivul îmbunătăţirii eficienţei energetice cu peste 20% până în 2020 "este realizabil din punct de vedere economic şi tehnic" şi cer progrese în aplicarea acţiunilor respective programate de Comisie în 2007.
Parlamentul cere Iranului transparenţă în ce priveşte programul său nuclear
Într-o rezoluţie adoptată în plen joi, la Bruxelles, Deputaţii Europeni şi-au exprimat regretul că Iranul "continuă să nu-şi respecte angajamentele internaţionale de a stopa producţia de uraniu îmbogăţit".
Deputaţii s-au declarat, totodată, extrem de îngrijoraţi de situaţia drepturilor omului în Iran 20080129BRI19892
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
Instituţii
Deschiderea sesiunii de la Bruxelles: Pöttering salută Parlamentele Sloven şi Maltez pentru ratificarea Tratatului de la Lisabona
2008-02-01 - 15:03
În deschiderea sesiunii în plen de la Bruxelles, Preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Pöttering, a salutat faptul că Parlamentele Sloveniei şi Maltei au ratificat Tratatul de la Lisabona, urmând în acest sens Ungariei.
El a subliniat că Parlamentul maltez a ratificat Tratatul în unanimitate.
Pöttering a salutat procesul rapid de ratificare, amintind că Tratatul ar trebui să fie pus în aplicare până la 1 ianuarie 2009.
Preşedintele Pöttering a amintit că Slovacia a amânat ratificarea Tratatului de la Lisabona "din motive interne" şi a subliniat că toţi politicienii slovaci sunt responsabili în această privinţă.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
Libera circulaţie a serviciilor
Serviciile poştale: deputaţii sprijină liberalizarea până în 2011
2008-02-01 - 15:03
Parlamentul confirmă că monopolurile rămase în serviciile poştale ar trebui să expire până în 2011, sau 2013 pentru unele State Membre.
În acordul stabilit cu Consiliul în a doua lectură, Parlamentul European menţine compromisul deja sprijinit de Consiliu privind liberalizarea serviciilor poştale.
Raportorul Markus Ferber (PPE-DE, DE) va avea o conferinţă de presă joi, după votul în plen.
În poziţia comună, Consiliul a încorporat toate elementele majore din poziţia Parlamentului European în prima citire.
Raportorul Markus Ferber (PPE-DE, DE) recomandă ca Parlamentul să aprobe poziţia comună fără amendamente.
Se aşteaptă un acord cu Consiliul, în a doua citire.
Liberalizarea serviciilor poştale până în 2011 sau 2013
Data liberalizării serviciilor poştale a constituit unul din elementele cheie discutate: până în 2011, doi ani mai târziu decât propusese Comisia, cu posilitatea ca Statele Membre care s-au alăturat Uniunii după 2004, cele cu topografie mai deosebită, cum ar fi Grecia, să amâne deschiderea spre competiţie a pieţei serviciilor poştale până în 2013.
Următoarele State Membre pot amâna data liberalizării până la sfârşitul anului 2012: Cipru, Slovacia, Grecia, Ungaria, Letonia, Lituania, Luxemburg, Malta, Polonia, Republica Cehă şi România .
Proiectul de directivă privind liberalizarea serviciilor poştale din Uniune prevede deschiderea totală a pieţei cel mai târziu la 31 decembrie 2010.
Proiectul notează însă că unele State Membre ar putea fi nevoite să amâne data liberalizării acestor servicii cu încă doi ani (Cipru, Slovacia, Grecia, Ungaria, Letonia, Lituania, Luxemburg, Malta, Polonia, Republica Cehă şi România ).
Reciprocitate Deputaţii au stabilit, împreună cu Consiliul, un principiu de reciprocitate: pentru a evita distorsiuni pe piaţă şi competiţie ilegală, Statele Membre care deja şi-au liberalizat piaţa serviciilor poştale pot refuza, în perioada 1 ianuarie 2011 - 31 decembrie 2012, monopoluri din alte State Membre să opereze şi pe teritoriul lor.
Serviciul universal va fi garantat
Serviciul universal va fi garantat în continuare, inclusiv asigurarea a cel puţin unei colectări şi livrări o dată la cinci zile pentru fiecare cetăţean European.
Va fi acordată importanţă în continuare menţinerii unor reţele poştale bine funcţionale, cu un număr suficient de puncte de acces în zonele rurale sau puţin populate, pentru a se satisface obligaţiile serviciului universal.
Aspecte sociale
Aspectele sociale ar trebui luate în considerare în momentul liberalizării pieţei serviciilor poştale.
Prevederile proiectului de directivă nu afectează competenţele Statelor Membre în ce priveşte stabilirea de regulamente pentru condiţiile de lucru în sectorul serviciilor poştale.
Statele Membre vor avea dreptul să impună condiţii pentru asigurarea de servicii poştale pentru motive ne-economice, cum ar fi aliniere la condiţiile de lucru şi la schemele de securitate socială stabilite de lege sau prin convenţii colective negociate între parteneri sociali naţionali.
Finanţare Când un Stat Membru stabileşte că obligaţiile serviciului universal antrenează un cost net, ar trebui stabilit un plan de finanţare şi ar trebui notificată Comisia.
Aceasta, la rândul său, ar trebui să asigure linii directoare în ce priveşte calcularea costurilor nete.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
Justiţie şi afaceri interne
Deputaţii cer măsuri Europene pentru stoparea discriminării romilor
2008-02-01 - 15:03
Din cele 12-15 milioane de romi din Europa, circa 10 milioane locuiesc pe teritoriul UE.
Majoritatea romilor Europeni au devenit cetăţeni ai Uniunii în urma extinderilor din 2004 şi 2007.
Considerând că romii sunt în continuare victime ale discriminării, Deputaţii Europeni au adoptat un raport ce avertizează asupra riscurilor unui curent împotriva romilor, care ar putea fi promovat de extremişti.
Ei cer eforturi sporite pentru accesul romilor la locuinţe, sănătate, educaţie şi locuri de muncă.
Ostilitatea şi ura la adresa romilor constituie un fenomen care cunoaşte încă o largă răspândire în Europa şi este încurajat şi utilizat de extremişti, putând culmina cu atacuri rasiste, discursuri de incitare la ură, agresiuni fizice, evacuări ilegale şi acte de hărţuire de către poliţie, au avertizat Deputaţii Europeni într-un raport la proprie iniţiativă adoptat joi la Bruxelles cu 510 voturi pentru, 36 împotrivă şi 67 abţineri.
Populaţia de etnie romă din Europa a constituit, în mod tradiţional, o parte integrantă a societăţii în numeroase ţări Europene, aducându-şi contribuţia la viaţa acesteia.
Situaţia lor este diferită de cea a altor minorităţi naţionale Europene, fapt ce justifică adoptarea unor măsuri specifice la nivel European, consideră Deputaţii Europeni.
Recunoscând că nici în Statele Membre, nici în ţările candidate nu s-au înregistrat progrese în ceea ce priveşte combaterea discriminării rasiale faţă de romi şi protecţia drepturilor acestor persoane la educaţie, muncă, sănătate şi locuinţă, textul reaminteşte faptul că, în cadrul procesului de negociere şi de aderare, toate ţările candidate s-au angajat să îmbunătăţească acţiunile de includere a comunităţilor de romi şi să promoveze dreptul acestora la educaţie, la un loc de muncă şi o locuinţă, precum şi dreptul de acces la sistemul de sănătate.
Deputaţii cer Comisiei să realizeze o evaluare a punerii în aplicare a acestor angajamente, precum şi a situaţiei actuale a romilor în toate Statele Membre.
Parlamentul subliniază, totodată, că "Holocaustul romilor (Porajmos) merită să fie pe deplin recunoscut, în aceeaşi măsură ca şi gravitatea crimelor săvârşite de nazişti în scopul exterminării etniei rome din Europa, împreună cu evreii şi alte grupuri ţintă" şi, printre alte măsuri, cere autorităţilor competente "să întreprindă măsurile necesare pentru desfiinţarea industriei de îngrăşare a porcilor existente pe teritoriul fostului lagăr de concentrare de la Lety (Republica Cehă) şi să ridice un monument în memoria victimelor persecuţiei".
Locuinţe
Deputaţii denunţă condiţiile de viaţă insalubre, aflate sub standardele acceptabile, precum şi indiciile privind constituirea unor ghetouri, ce cunosc o largă răspândire, populaţia de etnie romă fiind supusă evacuărilor forţate sau, dimpotrivă, împiedicată să se mute din zonele respective.
Deputaţii îndeamnă Comisia să sprijine programe de desfiinţare a cartierelor sărace locuite de romi, şi să asigure locuinţe pentru romi, inclusiv pentru romii imigraţi.
Sănătate
Statele Membre trebuie să sprijine programe naţionale sistemice care vizează îmbunătăţirea sănătăţii în rândul comunităţilor de romi, "să remedieze excluderea sistematică" a anumitor comunităţi de romi din sistemul de îngrijire medicală, subliniază Deputaţii Europeni.
Este necesar, totodată, să se pună capăt "abuzurilor extreme în materie de drepturile omului (...) inclusiv segregării rasiale în instituţiile de sănătate şi sterilizării forţate a femeilor aparţinând comunităţii romilor".
Educaţie
Deputaţii deplâng faptul că Statele Membre tolerează în continuare segregaţia practicată în sistemul educaţional.
Ei cer Comisiei să examineze oportunităţile de consolidare a legislaţiei privind combaterea discriminării în domeniul educaţiei, şi să raporteze Parlamentului European rezultatele acestei analize în termen de un an de la adoptarea prezentei rezoluţii.
Deputaţii cer, totodată, acţiuni specifice în domeniile învăţământului secundar şi cel superior, precum şi în ceea ce priveşte formarea profesională, educaţia adulţilor, educaţia permanentă şi cea la nivel universitar.
Locuri de muncă
Şomajul în rândul comunităţilor de etnie romă atinge niveluri inacceptabil de ridicate, declară Deputaţii Europeni.
De aceea, ei îndeamnă Comisia să sprijine integrarea romilor pe piaţa muncii, prin măsuri de finanţare a formării.
Comisia ar trebui să analizeze posibilitatea utilizării unei scheme de microcredit, astfel cum a propus, în raportul său din 2007, Grupul consultativ la nivel înalt, pentru a încuraja înfiinţarea micilor întreprinderilor şi eliminarea practicii cametei care afectează numeroase persoane aparţinând comunităţilor dezavantajate.
Rolul autorităţilor locale
Accentuând rolul important al Uniunii Europene şi competenţele cruciale ale Statelor Membre în stabilirea unor politici esenţiale, Deputaţii Europeni subliniază în acelaşi timp importanţa implicării autorităţilor locale în măsurile de integrare a romilor.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
Justiţie şi afaceri interne
Deputaţii adoptă un regim simplificat de control al vizelor în Bulgaria, România şi Cipru
2008-02-01 - 15:03
Parlamentul a dat, joi, undă verde pentru extinderea regimului simplificat de control al vizelor la frontierele externe ale Bulgariei, României şi Ciprului.
Acest regim va permite celor trei ţări să recunoască unilateral unele documente emise de statele din Spaţiul Schengen, pentru persoane ce efectuează vizite de mai puţin de cinci zile.
Deputaţii au adoptat - cu 558 voturi pentru, 22 împotrivă şi 19 abţineri - un raport legislativ realizat de Michael Cashman (PSE, UK) privind un regim simplificat de control al persoanelor, la frontierele externe ale Uniunii Europene.
Noul regim va permite Bulgariei, României şi Ciprului să recunoască unilateral unele documente emise de statele din Spaţiul Schengen, pentru persoane ce efectuează vizite de mai puţin de cinci zile.
Până acum, Bulgaria, România şi Cipru au avut obligaţia de a elibera vize specifice naţionale pentru intrare sau tranzit pe teritoriul lor, cetăţenilor ţărilor terţe cu vize uniforme, vize de lungă şedere sau permise de şedere eliberate de ţări din Spaţiul Schengen.
Noile reguli vor fi temporare şi vor afecta doar Bulgaria, România şi Cipru, până când cele trei ţări se vor alătura Spaţiului Schengen.
x x x
Deputaţii au votat, joi - cu 571 voturi pentru, 24 împotrivă şi 26 abţineri - un alt raport în co-decizie, realizat de Panayiotis Demetriou (PPE-DE, CY), ce va permite Statelor Membre din zona Schengen să recunoască unilateral unele documente de reşedinţă emise de Elveţia şi Liechtenstein, pentru tranzit.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
Justiţie şi afaceri interne
Pentru îmbunătăţirea cooperării poliţieneşti între Statele Membre, în situaţii de criză
2008-02-01 - 15:03
Parlamentul a sprijinit, joi, la Bruxelles, iniţiativa Austriei pentru îmbunătăţirea cooperării între unităţile speciale poliţieneşti de intervenţie din Statele Membre, în situaţii de criză.
Raportul, adoptat cu 558 voturi pentru, 56 împotrivă şi 10 abţineri, aprobă iniţiativa Consiliului şi introduce câteva amendamente pentru clarificarea conceptului de "situaţie de criză" şi a modalităţilor în care Statele Membre pot coopera în astfel de cazuri.
Deputaţii consideră că o cooperare a unor astfel de "unităţi speciale de intervenţie" ar trebui activată voluntar la cererea Statului Membru solicitant, "în situaţii de criză provocate, ce prezintă o ameninţare serioasă directă, fizică, la adresa persoanelor, proprietăţii, infrastructurii sau instituţiilor, în special luarea de ostateci, răpirile sau acţiuni similare".
Iniţiativa austriacă constituie o completare la aşa-numita "Decizie de la Prüm", adoptată de toate Statele Membre vara trecută, conform căreia autorităţile competente pot avea acces rapid la informaţii personale precise ale unor persoane suspecte - inclusiv la amprente şi, pentru prima oară, date genetice - în cadrul acţiunilor de prevenire şi combatere a terorismului, a criminalităţii trans-frontaliere şi a imigraţiei ilegale.
Decizia de la Prüm prevede şi alte măsuri de consolidare a cooperării unităţilor poliţieneşti de frontieră, cum ar fi "operaţiuni poliţieneşti comune".
În ambele cazuri, însă (operaţiuni poliţieneşti comune şi acţiuni ale unităţilor speciale de intervenţie), Statul Membru solicitant este cel care va trebui să-şi asume responsabilitatea pentru măsurile luate de ofiţerii străini implicaţi în misiune pe teritoriul său, subliniază Deputaţii, în raportul realizat de Armando Franca (PSE, PT).
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
Energie
Eficienţa energetică: Deputaţii salută Planul de Acţiune al Comisiei, şi cer Statelor Membre să ia măsuri
2008-02-01 - 15:03
Parlamentul sprijină Planul de Acţiune al Comisiei Europene privind Eficienţa Energetică, însă deplânge lipsa de măsuri concrete în Statele Membre.
Deputaţii consideră că obiectivul îmbunătăţirii eficienţei energetice cu peste 20% până în 2020 "este realizabil din punct de vedere economic şi tehnic" şi cer progrese în aplicarea acţiunilor respective programate de Comisie în 2007.
Raportul, realizat de Fiona Hall (ALDE, UK), a fost adoptat cu 592 voturi pentru, 26 împotrivă şi 30 abţineri.
Deputaţii dezaprobă faptul că multe guverne ale Statelor Membre nu au acordat prioritate transpunerii complete şi rapide a legislaţiei privind eficienţa energetică şi respectării acesteia, în pofida discursurilor nenumărate pe tema contracarării schimbărilor climatice şi a reducerii importurilor de energie în Uniunea Europeană.
În raportul Hall, Deputaţii salută Planul de Acţiune pentru Eficienţă Energetică, prezentat de Comisie la sfârşitul anului 2006, felicită Executivul pentru obiectivele stabilite, însă constată cu profundă îngrijorare că punerea în aplicare, de către Statele Membre, a legislaţiei în vigoare este incompletă şi înregistrează întârzieri.
Raportul notează în special lipsa considerabilă de informaţii simple şi accesibile şi a sprijinului organizaţional privind eficienţa energetică, în situaţii ce pot apărea brusc (de exemplu, în cazul defectării unui aparat electromenajer sau a unui alt echipament) sau care pot fi legate de anumite ocazii (de exemplu, schimbarea domiciliului).
Deputaţii Europeni consideră că neglijarea nevoilor practice ale cetăţenilor duce la subminarea proiectelor de eficienţă energetică.
Ei subliniază, prin urmare, importanţa acordării de ajutoare concrete.
Mecanisme financiare şi politica regională Deputaţii cer Comisiei să ridice de la 3% la minimum 5% proporţia finanţării prin fonduri structurale şi de coeziune care ar trebui alocate îmbunătăţirii eficienţei energetice în locuinţele existente, şi să încurajeze Statele Membre să le utilizeze într-o măsură cât mai mare în acest scop.
Parlamentul încurajează autorităţile regionale şi locale să încheie parteneriate strânse cu agenţiile regionale pentru energie, pentru a îmbunătăţi structurile de formare profesională pentru tehnicienii şi specialiştii care lucrează în sectoarele conexe.
Deputaţii accentuează necesitatea înmulţirii reţelelor coordonate de actori locali pentru a răspândi cele mai bune practici în domeniul eficienţei energetice în regiunile mai slab dezvoltate.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
Relaţii externe
Parlamentul cere Iranului transparenţă în ce priveşte programul său nuclear
2008-02-01 - 15:03
Într-o rezoluţie adoptată în plen joi, la Bruxelles, Deputaţii Europeni şi-au exprimat regretul că Iranul "continuă să nu-şi respecte angajamentele internaţionale de a stopa producţia de uraniu îmbogăţit".
Deputaţii s-au declarat, totodată, extrem de îngrijoraţi de situaţia drepturilor omului în Iran.
Deputaţii salută "acordul stabilit la Berlin la 22 ianuarie 2008 privind un nou proiect de rezoluţie asupra Iranului, care prevede luarea în continuare de măsuri şi care subliniază că întreaga comunitate internaţională menţine o poziţie comună în privinţa Iranului".
Parlamentul cere "Administraţiei americane şi altor actori implicaţi să pună capăt discuţiilor retorice cu privire la opţiunile militare (...) împotriva Iranului" şi cer Washingtonului să participe direct în negocierile cu Iranul, împreună cu Uniunea Europeană".
Drepturile Omului
Parlamentul se declară profund îngrijorat cu privire la deteriorarea situaţiei drepturilor omului în Iran.
Deputaţii condamnă puternic execuţiile şi sentinţele la moarte din Iran, în special la adresa minorilor şi a celor acuzaţi pentru delicte nu foarte grave".
Deputaţii sunt "foarte îngrijoraţi de intensificarea dramatică a mişcărilor de reprimare a societăţii civile".
Parlamentul "condamnă cu putere nerespectarea drepturilor minorităţilor" şi "reprimarea opozanţilor politici, a apărătorilor drepturilor omului, a ziariştilor, intelectualilor, studenţilor, sindicaliştilor, femeilor, şi persoanelor aparţinând minorităţilor religioase, etnice, lingvistice, etc".
Relaţiile dintre Uniunea Europeană şi Iran
Deputaţii subliniază că "posibila încheiere în viitor a unui Acord de Cooperare Comercială" între Uniunea Europeană şi Iran depinde de îmbunătăţirea substanţială a situaţiei drepturilor omului în Iran, şi de deplina cooperare a Iranului cu Agenţia Internaţională pentru Energie Atomică (AIEA)".
Dezbatere: miercuri, 30 ianuarie 2008 În proiectul de rezoluţie votat joi, Deputaţii Europeni regretă faptul că Iranul "încă nu-şi respectă angajamentele internaţionale de a suspenda producţia de uraniu îmbogăţit" şi se declară profund îngrijoraţi de situaţia drepturilor omului.
Nevoia unor angajamente precaute cu Iranul a constituit baza discursului rostit de Solana în faţa Parlamentului.
"Iranul - o ţară importantă în Orientul Mijlociu - reprezintă unul din cele mai importante subiecte dezbătute în momentul de faţă în plan internaţional".
"Uniunea Europeană ar dori o relaţie constructivă cu Iranul, însă este foarte dificil să realizăm acest lucru".
Din punct de vedere politic, în Iran "există elemente de democraţie ce nu sunt vizibile în alte ţări din Orientul Mijlociu".
"Este o democraţie imperfectă, dar e mai bine decât nici un fel de democraţie, aşa încât Iranul trebuie încurajat să meargă pe această cale".
Totuşi, în Iran au loc în continuare multe execuţii, există rapoarte privind cazuri de tortură, iar "libertatea presei este exercitată la aproape cel mai scăzut nivel din lume".
Din 2004, Iranul a refuzat să participe la dialogul cu Uniunea Europeană pe teme de drepturile omului.
Energia, traficul de droguri şi contracararea terorismului au fost domenii în care Uniunea Europeană şi-a exprimat interesul să coopereze cu Iranul, dar a fost foarte dificil ca Iranul să fie privit ca un partener constructiv.
Iranul a trimis, totodată, arme organizaţiilor Hamas şi Hezbollah, alimentând de multe ori violenţele din Irak.
Referindu-se la programul nuclear al Iranului, Solana a declarat că "dacă Teheranul ar fabrica arma nucleară, în Orientul Mijlociu ar apărea o instabilitate radicală", care "ar pune în pericol întregul sistem de neproliferare".
"Obiectivul nostru este să înlăturăm suspiciunile, iar aceasta nu se poate decât prin negocieri.
Iranul trebuie să aplice protocolul adiţional la Tratatul de Neproliferare".
Cât priveşte producţia de uraniu îmbogăţit, de câte ori iranienii sunt întrebaţi de intenţiile lor, "nu se primeşte niciodată un răspuns", a declarat Înaltul Reprezentant.
"Nu ne deranjează un program iranian civil, dimpotrivă, ne oferim ajutorul, dar trebuie să ne asigurăm că intenţiile iranienilor sunt în totalitate paşnice".
O nouă rezoluţie a Consiliului de Securitate al ONU "n-ar viza pedepsirea Iranului, ci aducerea sa la masa de negocieri".
În încheiere, Solana a declarat că a încercat de ani de zile să normalizeze relaţiile cu Iranul şi că va continua pe această cale, deoarece, a spus el, "atât Uniunea Europeană cât şi Iranul nu vor avea decât de câştigat".
Grupările politice Michael Gahler (PPE-DE, DE) s-a referit la problema nucleară şi la situaţia drepturilor omului.
El a subliniat angajamentul ferm al Parlamentului împotriva execuţiilor şi a torturii, şi a înştiinţat de condamnarea la moarte a unor activişti şi ziarişti iranieni, cerând ca sentinţa să nu fie executată.
"O nouă rezoluţie a ONU ar fi de bun augur, dar să i se alăture şi Rusia şi China.
Avem nevoie de dialog, dar trebuie să asigurăm respectarea drepturilor omului, şi să cooperăm doar după ce va fi restaurată încrederea".
Hannes Swoboda (PSE, AT): "Drepturile omului, armele nucleare şi alegerile democratice constituie problemele-cheie.
Nu vrem arme nucleare nici în Iran nici în altă parte din regiune.
Este scandalos că Statele Unite 'au închis ochii' la arma nucleară a Pakistanului.
Trebuie să asigurăm controale multilaterale asupra producţiei de uraniu îmbogăţit".
Referitor la alegeri, Swoboda a precizat că "nu au sens decât dacă sunt libere".
Annemie Neyts-Uyttebroeck (ALDE, BE) a declarat că dezbaterea cu negociatorul-şef iranian pe probleme nucleare, Said Jalili, nu a avut rezultatele scontate.
Neyts a accentuat că orice programe nucleare destinate uzului civil ar trebui plasate sub control internaţional.
Konrad Szymanski (UEN, PL): "Cea mai importantă şi presantă problemă este să ne asigurăm că Iranul nu fabrică arma nucleară.
În pofida semnalelor, nu putem fi siguri că Iranul nu este pe cale să fabrice arma nucleară chiar acum.
Trebuie să facem presiuni în continuare asupra Iranului, şi să nu excludem posibilitatea unei intervenţii militare".
Tobias Pfluger (GUE/NGL, DE): "Avem nevoie acum de un moratoriu pentru problema nucleară.
Sunt împotriva sancţiunilor, deoarece sunt contraproductive.
Grupul meu este împotriva oricăror ameninţări sau pregătiri de război la adresa Iranului".
Angelika Beer (Verzi/ALE, DE): "Sancţiunile (la adresa Iranului) vor slăbi societatea civilă...nu vom ajunge la o soluţie practică dacă mergem în direcţia aceasta.
Trebuie să dovedim că suntem solidari cu societatea, femeile, sindicatele şi cu toţi cei ameninţaţi".
Bastiaan Belder (IND/DEM, NL): "Iranul ar putea suferi consecinţe grave dacă Rezoluţia în Consiliul de Securitate al ONU va fi aprobată.
Rolul Agenţiei Internaţionale pentru Energie Atomică (AIEA) ar trebui consolidat".
Philip Claeys (NI, BE) a accentuat că "regimul din Iran este şi rămâne o ameninţare atât la adresa stabilităţii în Orientul Mijlociu cât şi a altor regiuni din lume.
Iranul ar trebui să fie izolat în regiune, inclusiv faţă de Rusia.
Implicarea Iranului în terorismul internaţional islamic a fost deja dovedită, şi n-ar trebui redusă presiunea asupra preşedintelui Iranian".
Răspunsul lui Javier Solana Solana a identificat trei domenii în care este dificil să se poarte o discuţie cu Iranul: drepturile omului şi democraţia, politicile regionale şi problema nucleară.
Referitor la procesul de pace din Orientul Mijlociu, Solana a estimat că "Iranul trebuie să devină un actor constructiv".
Cât despre problema nucleară, Înaltul Reprezentant a declarat că Iranul este ţară semnatară a Tratatului de Neproliferare, ca atare "are obligaţii".
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080129BRI19892 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
