FINAL
A6-0076/2007
26.3.2007
RAPORT
privind finanţele publice în UEM 2006
(2007/2004(INI))
Comisia pentru afaceri economice şi monetare
Raportor:
Kurt Joachim Lauk
PE 382.460v04-00
CUPRINS
PROPUNERE DE REZOLUŢIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN......................................3
EXPUNERE DE MOTIVE..........................................................................................................9
PROCEDURĂ...........................................................................................................................11
PROPUNERE DE REZOLUŢIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN
privind finanţele publice în UEM 2006
( 2007/2004(INI) )
Parlamentul European ,
– având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Finanţele publice în UEM 2006 – primul an al Pactului de stabilitate şi de creştere revizuit” ( COM(2006)0304 ),
– având în vedere concluziile preşedinţiei Consiliului European de la Stockholm din 23-24 martie 2001, prin care se solicită o revizuire periodică a viabilităţii pe termen lung a finanţelor publice, inclusiv a dificultăţilor pe care le va crea evoluţia demografică,
– având în vedere comunicarea Comisiei privind viabilitatea pe termen lung a finanţelor publice în UE ( COM(2006)0574 ),
– având în vedere Regulamentul (CE) nr.
1056 al Consiliului din 27 iunie 2005 de modificare a Regulamentului (CE) nr.
1467/97 privind accelerarea şi clarificarea aplicării procedurii deficitului excesiv
JO L 174, 7.7.2005, p.
5. ,
– având în vedere Raportul Comisiei cu privire la convergenţă din decembrie 2006 ( COM(2006)0762 ),
– având în vedere recomandările Comisiei privind programele de stabilitate şi convergenţă ale statelor membre pentru perioada 2006-2007,
– având în vedere concluziile preşedinţiei Consiliului European de la Bruxelles din 22 şi 23 martie 2005 privind revizuirea Pactului de stabilitate şi de creştere,
– având în vedere comunicările Comisiei referitoare la cel de-al doilea raport privind pregătirile practice pentru viitoarea extindere a zonei euro ( COM(2005)0545 ) şi Declaraţia anuală privind zona euro din 2006 ( COM(2006)0392 ),
– având în vedere Rezoluţiile sale din 1 iunie 2006 privind extinderea zonei euro
Texte adoptate , P6_TA(2006)0240 . şi din 14 noiembrie 2006 privind raportul anual pe 2006 al zonei euro
Texte adoptate , P6_TA(2006)0485 . ,
– având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,
– având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice şi monetare ( A6-0076/2007 ),
A. întrucât statele membre trebuie să îşi menţină deficitul bugetar la sub 3 % din PIB, în conformitate cu dispoziţiile care stau la baza monedei unice, şi întrucât această cerinţă a fost sistematic încălcată; întrucât, ori de câte ori deficitul bugetar este mai mare de 3%, această depăşire poate fi judecată mai favorabil dacă este combinată cu o creştere economică ridicată şi cu o rată a datoriei în scădere (cu excepţia veniturilor din privatizări), aducând, de asemenea, deficitul anual la sub 3% pe termen mediu;
B. întrucât, prin avertizările sale recente referitoare la problema deficitului, OCDE invită statele membre să îşi concentreze eforturile în direcţia realizării de reforme pentru consolidarea progresului economic prin folosirea relansării economice pentru reducerea deficitului bugetar şi prin creşterea competitivităţii pieţelor muncii;
C. întrucât rata medie a datoriei în zona euro a fost de 70,6% în 2005 şi de aproximativ 69,4% în 2006 şi se estimează că va scădea la 68% în 2007; întrucât diferenţa dintre cea mai scăzută şi cea mai ridicată rată a datoriei a depăşit 100 puncte procentuale din PIB atât în 2005, cât şi în 2006, şi se aşteaptă menţinerea aceleiaşi diferenţe şi în 2007; întrucât aceste cifre continuă să fie mult mai ridicate decât valoarea de referinţă de 60% a ponderii datoriei interne în PIB, unul din cei doi piloni ai Pactului de stabilitate şi de creştere (PSC);
D. întrucât rata medie a deficitului pentru zona euro a fost de -2,6 % în 2005 şi de aproximativ -2,0% în 2006 şi se estimează că aceasta va scădea la -1,5% în 2007; întrucât coeficientul de variaţie a ratei deficitului s-a apropiat de 9 puncte procentuale în 2005 şi în 2006 şi se estimează că va scădea la aproximativ 7 puncte procentuale în 2007;
E. întrucât rata medie de creştere a PIB în zona euro a fost de 1,4 % în 2005, de aproximativ 2,8% în 2006 şi se estimează că va fi de 2,1 % în 2007; întrucât coeficientul de variaţie a ratei de creştere în 2005 şi în 2006 a fost de aproximativ 5 puncte procentuale şi se estimează că va rămâne la aproximativ 5 puncte procentuale în 2007; întrucât aceste rate de creştere sunt în mod evident mai mici decât cele din alte zone ale lumii;
F. întrucât rata medie a şomajului în zona euro a fost de 8,6 % (12 600 000) în 2005 şi a scăzut la 8,1 % (11 900 000) în 2006; întrucât se estimează că rata şomajului va scădea la 7,7 % (11 500 000) în 2007 şi întrucât scăderea prognozată arată că reducerea deficitului intensifică activitatea economică şi reduce şomajul;
G. întrucât cheltuielile legate de îmbătrânirea populaţiei se estimează că vor creşte cu 4% din PIB până în anul 2050; întrucât, în unele state membre, cheltuielile publice legate de îmbătrânirea populaţiei vor creşte, prin urmare, cu 5% până la 13% din PIB, ceea ce va induce o presiune enormă asupra viabilităţii finanţelor publice ale acestor state, în timp ce creşterea se estimează că va scădea de la 2,4 % în perioada 2004-2010 la 1,9 % în perioada 2011-2030 şi apoi la numai 1,2 % în perioada 2031-2050; întrucât reducerea creşterii economice şi creşterea nivelului de cheltuieli legate de îmbătrânirea populaţiei pot pune în pericol bunăstarea economică şi socială a cetăţenilor europeni şi coeziunea socială a societăţilor noastre şi pot induce o presiune de dezintegrare la nivelul instituţiilor europene şi al politicilor comune,
H. întrucât Comisia şi BCE evaluează bienal modul în care toate statele membre care beneficiază de derogare îndeplinesc criteriile de la Maastricht pentru adoptarea monedei euro,
Bilanţul PSC revizuit
1. reaminteşte că obiectivul principal al PSC este acela de a asigura un excedent bugetar sau, cel puţin, un buget echilibrat pe termen mediu, ceea ce este esenţial din perspectiva viitoarelor provocări de natură demografică;
2. salută faptul că o bună parte dintre statele membre au depus un efort considerabil în încercarea de a-şi îndeplini obligaţiile cu privire la PSC; subliniază totuşi că este încă prea devreme pentru o evaluare a rezultatelor obţinute în urma intrării în vigoare a revizuirii PSC;
3. împărtăşeşte îngrijorarea Comisiei privind implementarea componentei preventive a PSC, în special în ceea ce priveşte acele state membre care nu au reuşit încă să-şi echilibreze finanţele publice;
4. se teme că forma revizuită a PSC, în special componenta sa corectivă, dacă nu este aplicată în mod riguros, atrage riscul unor deficite publice ridicate şi persistente, ceea ce ar putea constitui o ameninţare serioasă la adresa echilibrului finanţelor publice şi a gradului de ocupare a forţei de muncă;
5. subliniază faptul că poziţia statelor membre faţă de PSC revizuit va fi, în final, decisivă pentru succesul sau eşecul PSC; avertizează asupra faptului că o eventuală viitoare revizuire ar avea puţine şanse de a fi acceptată de către public sau de către actorii economici;
6. este îngrijorat de faptul că diferiţii coeficienţi de variaţie între statele membre în ceea ce priveşte deficitul, datoria şi creşterea se pot accentua, ceea ce ar conduce la subminarea monedei unice, stoparea creşterii economice şi reducerea perspectivelor de ocupare a forţei de muncă; încurajează statele membre să pună în aplicare politici economice menite să diminueze diferenţele constatate şi să conducă la o convergenţă sporită în direcţia unor niveluri mai scăzute ale deficitului şi datoriei şi către o creştere mai mare;
7. îşi exprimă îngrijorarea cu privire la ritmul scăzut de reducere a datoriei publice în anumite state membre; se opune procedurilor fără finalitate sau rezultat şi, prin urmare, îndeamnă Consiliul şi Comisia să acţioneze în mod rapid şi decisiv; sugerează să se menţină credibilitatea procedurii deficitului excesiv şi un standard unic pentru evaluarea ţărilor;
8. se întreabă în ce măsură creşterea europeană ar putea fi ciclică şi atrage atenţia asupra necesităţii de a se majora potenţialul de creştere al Uniunii Europene ca mijloc de a crea locuri de muncă; reaminteşte statelor membre că o creştere economică sporită şi un nivel mai ridicat de ocupare a forţei de muncă pot conduce la o creştere semnificativă a veniturilor din impozite, ceea ce ar reduce riscul unui deficit excesiv şi ar permite diminuarea substanţială a nivelului datoriei publice;
9. subliniază că nerespectarea PSC poate, în final, submina politica monetară comună şi accentua presiunea pentru creşterea ratelor dobânzii; subliniază faptul că existenţa unei Bănci Centrale Europene independente este esenţială pentru menţinerea stabilităţii preţurilor, creându-se astfel un cadru pentru politicile economice apt să favorizeze atingerea unor niveluri ridicate de creştere economică şi de ocupare a forţei de muncă;
10. consideră, prin urmare, că este necesar ca statele membre să îşi adapteze de urgenţă politicile fiscale la cerinţele politicii economice şi monetare comune, în vederea creşterii nivelului de bunăstare a cetăţenilor europeni şi că ar trebui aplicate un calendar şi un cadru bugetar comune pentru toate statele membre;
11. salută faptul că PSC revizuit permite realizarea programelor de reformă cu termene realiste şi obiective bugetare pe termen mediu;
12. recunoaşte că existenţa unor programe de reformă adaptate nevoilor statelor membre ar permite o mai bună aplicare a componentei preventive a PSC;
13. regretă faptul că statele membre nu valorifică suficient situaţia lor economică pozitivă pentru a pune în aplicare reforme structurale semnificative care ar spori eficienţa pieţelor de bunuri, servicii, forţă de muncă şi capital şi care ar asigura, pe termen lung, consolidarea fiscală, creşterea economică şi un nivel mai ridicat de ocupare a forţei de muncă;
Provocări viitoare
14. reaminteşte că PSC este principalul şi cel mai puternic instrument pentru coordonarea politicilor economice în cadrul Uniunii Europene; subliniază faptul că, atât timp cât PSC este aplicat în mod coerent şi hotărât, politicile economice vor continua să conducă spre o mai mare creştere economică şi un nivel mai ridicat de ocupare a forţei de muncă;
15. este îngrijorat de previziunile Comisiei care indică o creştere dramatică a nivelului cheltuielilor legate de îmbătrânirea populaţiei, în condiţiile în care previziunile de creştere pe termen lung indică un declin al acesteia, ceea ce va crea, în mod inevitabil, o presiune enormă asupra viabilităţii finanţelor publice ale statelor membre;
16. este îngrijorat de faptul că şase state membre sunt considerate ca fiind expuse unui risc important în ceea ce priveşte viabilitatea pe termen lung a finanţelor lor publice ca urmare a impactului bugetar al îmbătrânirii populaţiei, în vreme ce se consideră că alte zece state membre se confruntă cu un risc mediu şi doar nouă state membre cu un risc scăzut;
17. solicită în mod insistent soluţionarea acestei provocări majore de natură bugetară în cadrul UE; reaminteşte faptul că reducerea datoriei publice ar trebui accelerată în perioadele de creştere economică, evitându-se măsurile prociclice şi aplicându-se reforme structurale şi fiscale în vederea îmbunătăţirii rezultatelor economice ale statelor membre; încurajează statele membre să profite de actuala relansare a economiei pentru a efectua reformele necesare în piaţa forţei de muncă şi în sectorul serviciilor şi pentru a reduce povara administrativă care apasă pe întreprinderi; consideră că este încă loc - şi este şi nevoie - de o mai puternică accelerare a activităţii de investiţii şi solicită aşadar reforme structurale şi măsuri suplimentare capabile să îmbunătăţească în mod durabil climatul investiţional şi să sporească investiţiile;
18. solicită reorientarea cheltuielilor publice înspre acumularea de capital fizic şi uman şi înspre crearea de parteneriate public-privat în domenii cum ar fi inovarea, energiile regenerabile, educaţia şi formarea profesională, cercetarea, tehnologiile informaţiei, reţelele de telecomunicaţii şi de transport;
19. salută faptul că previziunile făcute de statele membre pentru 2007 şi 2008 au inclus reducerea deficitului cu 0,5% din PIB prevăzută de PSC revizuit; împărtăşeşte îngrijorarea Comisiei cu privire la faptul că ajustarea structurală anuală medie în 2006 nu atinge acest nivel; este convins că, având în vedere perspectivele economice favorabile, există posibilitatea ca ajustarea structurală să depăşească, în majoritatea statelor membre, valoarea de 0,5 % recomandată;
20. îndeamnă statele membre să evite previziunile bugetare lipsite de fundament, precum şi măsurile excepţionale şi temporare şi contabilitatea creativă; recomandă Consiliului să se asigure că statele membre declară orice datorie publică nouă fie neconstituţională, fie ilegală până în 2015, aplicând astfel cele mai bune practici din anumite state membre şi regiuni ale UE; recomandă Comisiei să elaboreze un studiu asupra celor mai bune practici cu privire la organizarea statistică a raportării datelor fiscale şi la contabilitatea activelor şi pasivelor publice din statele membre;
21. recomandă să se studieze oportunitatea stabilirii unui calendar uniform al procedurilor bugetare pe tot teritoriul Uniunii Europene, concomitent cu prelungirea planificării bugetare peste actualul interval de un an; consideră că planificarea bugetară a statelor membre trebuie să se bazeze pe ipoteze uniforme cu privire la principalii parametri economici care ar urma să fie stabiliţi şi evaluaţi de o manieră uniformă pe tot cuprinsul Uniunii Europene;
22. solicită statelor membre să prezinte Comisiei date statistice de înaltă calitate pentru a permite compararea deficitului public şi a datoriei publice; încurajează Comisia să verifice cu stricteţe calitatea datelor statistice transmise de către statele membre; solicită insistent Comisiei să ia orice măsură necesară, inclusiv măsuri de penalizare, pentru a se asigura că statele membre furnizează date statistice de înaltă calitate, fiabile, uniforme şi comparabile, care includ toate elementele de pasiv prezente şi viitoare (precum pensiile şi cheltuielile de sănătate); invită Comisia să-şi finalizeze munca rapid;
23. este de acord cu Comisia în ceea ce priveşte faptul că existenţa unor instituţii independente şi a unor reguli specifice privind echilibrul bugetar poate avea o influenţă extrem de pozitivă asupra obiectivelor pe termen mediu ale statelor membre şi asupra stabilităţii pe termen lung a echilibrului finanţelor publice;
24. observă că, în ultimul raport cu privire la convergenţă din decembrie 2006, Comisia consideră că majoritatea statelor evaluate au făcut progrese, dar că, în prezent, nici unul nu întruneşte condiţiile necesare pentru adoptarea monedei euro;
25. reaminteşte că criteriile de la Maastricht, în raport cu care Comisia îşi efectuează evaluarea, trebuie aplicate în mod unitar, adică, în situaţii deosebite, neîngreunând intrarea statelor membre în zona euro, dar nici interpretând criteriile de o manieră indulgentă;
26. încurajează Comisia să studieze avantajele înfiinţării unor organisme naţionale independente care să stabilească nivelul anual al deficitului în concordanţă cu obiectivul pe termen mediu de a elabora un buget echilibrat ;
27. salută eforturile Consiliului şi ale Comisiei de a îmbunătăţi organizarea statistică a raportării datelor fiscale, recomandând statelor membre aplicarea unor standarde unitare la nivelul UE în ceea ce priveşte institutele de statistică, care să includă principii de independenţă profesională, confidenţialitatea, fiabilitatea şi pertinenţa datelor şi dotarea institutelor de statistică cu resursele adecvate, precum şi sporirea drepturilor de monitorizare ale Comisiei;
28. consideră că sunt posibile îmbunătăţiri în ceea ce priveşte contabilitatea activelor publice şi a pasivelor implicite, în sensul sporirii transparenţei şi comparabilităţii şi al furnizării unei baze mai solide pentru luarea deciziilor; consideră că ar fi necesară o iniţiativă a Comisiei în acest domeniu;
29. deplânge lipsa de coordonare a politicilor din zona euro, atrage atenţia asupra divergenţelor de politică fiscală dintre statele membre din zona euro şi îşi exprimă îngrijorarea cu privire la potenţialele efecte antagoniste ale acestei lipse de coordonare; încurajează studierea în continuare a diferitelor tipuri şi măsuri de reformă macroeconomică şi structurală şi a modului în care acestea interacţionează şi se influenţează reciproc în diferite faze ale ciclului economic, în vederea identificării celor mai bune mijloace de consolidare a finanţelor publice, concomitent cu realizarea Strategiei de la Lisabona;
o
o o
30. încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, precum şi guvernelor şi parlamentelor statelor membre.
EXPUNERE DE MOTIVE
The Treaty makes clear that developments in the public finances in the EU Member States should be monitored very closely at the EU level, not least because long term viable public finances are a precondition for sustainable growth, for the creation of jobs and for macroeconomic stability.
Moreover, sustainable public finances are crucial for the credibility of the common currency and therefore are a matter of common interest for all EU Member States.
The Treaty provisions defining requirements for sound and sustainable public finances have been refined by a number of Council regulations.
The key documents in this respect include, inter alia , the Stability and Growth Pact (SGP), with subsequent regulations amending the provisions of the SGP, solemn declarations by the Member States to abide by the Pact and Commission reports with assessments and recommendations addressed to individual Member States.
The European Parliament evaluates these documents against the backdrop of macroeconomic and budgetary developments in the Member States, and adopts its own annual report on public finances in the EU.
The rapporteur would like to remind that the main objective of the revision of the SGP is to improve Member States' performance to avoiding excessive deficits and so helping to ensure medium to long term sustainable balanced stability of public finances, especially in view of the upcoming demographic challenges.
The rapporteur's findings are similar to the Commission assessment.
The revised Stability and Growth Pact is functioning.
It has been strengthened and its crucial role in coordination of economics policies and macroeconomic stability has been underlined.
However, the rapporteur is aware that his statement is based only on one year's experience with the revised pact.
This was a year of positive economic development which saw a favourable impact on the Member States' fiscal performance.
The real "stress-test" of the revised SGP will happen in the years to come - when Council and Commission will have to ensure that Member States actually implement the guidelines agreed in Council.
Clearly this will depend to a large extent on the good will of the Member States, and it will be interesting to observe whether or not in the coming years Member States will actually pursue the objectives they have set themselves, including the avoidance of pro-cyclical measures.
In this context the rapporteur stresses that the following measures have to be taken by the Member States:
- Member States should consolidate their budgets in good-times - that is in the period of economic growth.
It is a necessity to consequently use the economic upturn, including improved tax revenue, to substantially reduce public debt, to avoid creating excessive deficits and to aim at a budget which is in surplus.
This can be done without affecting the service provided by the public sector and will underpin the stability of the Euro while also creating conditions conducive to economic growth and the generation of employment.
At present only three of the Euro-Member States show a budget in surplus.
- Structural reforms have to be carried on and to be implemented vigorously.
Labour market reforms, further opening of the market for services, energy, telecommunication (including a substantial reduction of the roaming charges) and improved condition for investments in Research and Development, can release the potential for spurring on growth and should lead to higher demand and as a consequence to higher employment.
- The challenge of the budgetary impact of an ageing population is not sufficiently addressed by any of the Member States despite the fact that it has the most significant impact on the future well-fare of the EU-citizens.
The most recent developments confirm that a consequent fiscal policy can foster economic growth and employment.
As a consequence Member States have to set as a constitutional or legal requirement to have a budget which is not in deficit.
This is fundamental for mastering the future challenge of high age-related expenditures in Europe.
Moreover, the reform of the SGP introduced new concepts, definitions and principles in the preventive arm of the SGP.
In order to ensure a consistent application of the rules the methodology for setting the country specific medium-term budgetary objectives was clarified and, in parallel, the Commission has started work on how implicit liabilities could in future be taken into account in their determination.
A number of issues related to the definition of the adjustment path towards the medium term budgetary objectives were also clarified, including the conditions for taking into account structural reforms in the preventive arm of the SGP.
The Commission's assessment of the functioning of the preventive arm of the SGP is mixed.
On the positive side, differentiated medium-term budgetary objectives (MTO) reflecting country-specific economic fundamentals were set in the context of the 2005 updated Stability and Convergence Programmes.
In addition, Member States lived up to their commitment to base their budgetary projections on realistic macroeconomic assumptions, and the recourse to one-off measures has clearly declined.
The Commission assessment of the 2005 updated stability and Convergence Programmes also pointed to some deviations from the agreed principles.
Notably, the structural fiscal adjustment planned for 2006 by Member States not yet at their MTO falls short of the 0.5 percent benchmark agreed at the moment of the reform.
This provides evidence that the benign economic environment is not being exploited to progress towards the MTO.
In addition, in some Member States, the projected adjustment is back-loaded and not underpinned by concrete measures.
There is the need that Member States still improving their efforts.
Overall the experience with the implementation of the excessive deficit procedure is positive.
The increased room for judgement has notably been applied to set realistic deadlines for Member States to correct their excessive deficits, while ensuring that significant fiscal efforts are made.
The application of the provisions related to 'other relevant factors' in the steps leading to a decision on the existence of an excessive deficit confirmed that the SGP remains a rules-based framework: since the reform, all deficits in excess of 3 percent of GDP have been considered excessive.
Nevertheless, the rapporteur is concerned about the slow pace of public debt decrease in some Member States.
He i s opposed to never-ending and inconclusive deficit procedures and therefore asks the Commission and the Council to act in a swift and decisive way.
Finally, the SGP reform stimulated a constructive and transparent policy dialogue on the individual country cases at EU level, which contributed to a smooth and efficient operation of the SGP.
PROCEDURĂ
Titlu
Finanţele publice în UEM 2006
Numărul procedurii
2007/2004(INI)
Comisia competentă în fond
Data anunţării în plen a autorizării
ECON 18.1.2007
Comisia (comisiile) sesizată(e) pentru avizare
Data anunţului în plen
BUDG 18.1.2007
Avize care nu au fost emise Data deciziei
BUDG 14.2.2007
Cooperare consolidată Data anunţului în plen
Raportor(i)
Data numirii
Kurt Joachim Lauk 4.7.2006
Raportor(i) substituit (substituiţi)
Examinare în comisie
23.1.2007
30.1.2007
20.3.2007
Data adoptării
21.3.2007
Rezultatul votului final
+
-
33
2
Membri titulari prezenţi la votul final
Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Donata Gottardi, Benoît Hamon, Gunnar Hökmark, Sophia in 't Veld, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Guntars Krasts, Kurt Joachim Lauk, Andrea Losco, Astrid Lulling, Gay Mitchell, Cristobal Montoro Romero, Joseph Muscat, Lapo Pistelli, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Heide Rühle, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Olle Schmidt, Lydia Shouleva, Margarita Starkevičiūtė, Sahra Wagenknecht
Membri supleanţi prezenţi la votul final
Harald Ettl, Werner Langen, Andreas Schwab, Lars Wohlin
Membri supleanţi (articolul 178 alineatul (2)) prezenţi la votul final
Data depunerii
26.3.2007
Observaţii (date disponibile într-o singură limbă)
