Sinteza şedinţei în plen, 21-24 mai 2007, Strasbourg
2007-05-29 - 14:05
Deschiderea sesiunii 21-24 Mai Strasbourg
Tarifele noi de roaming în Uniunea Europeană, noile standarde de calitate a mediului în domeniul apei, produsele biologice şi etichetarea lor şi combaterea crimei organizate - sunt unele din subiectele sesiunii 21-24 mai, Strasbourg, deschisă luni de preşedintele Hans-Gert Pöttering.
Prodi: Până în 2009, perioadă crucială pentru viitorul Europei
Perioada de până la alegerile Europene din 2009 este crucială pentru viitorul Europei, a declarat, marţi, premierul italian, Romano Prodi, în faţa Parlamentului European reunit în plen la Strasbourg.
Premierul olandez pentru un nou Tratat şi o Europă mai democratică
Olanda este în favoarea unui nou Tratat şi a unei Europe mai democratice, a declarat, miercuri, la Strasbourg, premierul olandez, Jan Peter Balkenende, într-o dezbatere în Parlamentul European, pe tema Viitorului Europei.
Parlamentul aprobă noile tarife la roaming
Parlamentul European a votat, miercuri - cu majoritate covârşitoare, în primă lectură - în favoarea acordului de compromis privind reducerea tarifelor la roaming pe teritoriul Uniunii Europene.
Servicii de sănătate: deputaţii presează Uniunea să acţioneze
Deputaţii europeni au adoptat, miercuri, un raport privind consecinţele excluderii serviciilor de sănătate din directiva serviciilor, raport care cere Comisiei Europene să propună "un instrument adecvat" pentru codificarea jurisprudenţei Curţii de Justiţie, dar nu mai cere legislaţie specifică în materie de servicii de sănătate.
Noi standarde de calitate a mediului în domeniul apei
Parlamentul a adoptat, marţi, un raport privind noile standarde comunitare de calitate a mediului în domeniul apei.
Deputaţii doresc standarde mai ridicate de calitate a apei, prin eliminarea treptată a substanţelor poluante cu grad mare de risc.
Parlamentul pentru stoparea pierderii biodiversităţii până în 2010
Deputaţii europeni au adoptat, marţi, un proiect de rezoluţie privind stoparea pierderii biodiversităţii, până în 2010, pe marginea unui raport întocmit de Adamos Adamou (GUE/NGL, CY), din partea Comisiei pentru Mediu, Sănătate Publică şi Siguranţă Alimentară.
PAC: apel pentru simplificarea legislaţiei
Parlamentul a aprobat, joi, propunerea Comisiei Europene privind simplificarea Politicii Agricole Comune (PAC), prin organizarea comună a pieţelor agricole şi prin dispoziţii specifice pentru anumite produse agricole.
Noul regulament ar trebui să fie exclusiv un act de simplificare tehnică şi n-ar trebui să introducă noi instrumente sau măsuri.
Cereale: Parlamentul se opune suprimării dintr-o dată a sistemului de intervenţie
Parlamentul a cerut, joi, Comisiei să-şi reconsidere propunerea privind suprimarea dintr-o dată, anul acesta, a sistemului de intervenţie pe piaţa cerealelor.
Deputaţii consideră că o perioadă de tranziţie de trei ani, în care sistemul de intervenţii să fie redus treptat, ar fi mai bine adaptată la situaţia actuală din sectorul cerealelor.
Produse biologice: deputaţii pentru reguli mai stricte
Parlamentul European a votat, marţi, o rezoluţie privind produsele biologice, ce însoţeşte amendamentele legislative (neobligatorii) adoptate la sfârşitul lunii martie.
Rezoluţia a fost adoptată cu 611 voturi pentru, 61 contra şi 23 abţineri.
Apel la eforturi sporite vizând promovarea muncii decente pentru toţi
Pentru o mai bună promovare a muncii decente pentru toţi, Parlamentul European cere Statelor Membre şi celor candidate să ratifice şi să aplice pe deplin toate convenţiile în materie, stabilite de Organizaţia Internaţională a Muncii (OIM).
Deputaţii europeni cer, totodată, programe concrete pentru condiţii decente de muncă, salarii adecvate, şi oportunităţi pentru tineri şi persoanele în vârstă.
Fonduri Comunitare pentru reţele trans-Europene de transport şi energie
Parlamentul a aprobat, miercuri, în primă lectură, poziţia comună a Consiliului privind ajutoarele financiare pentru reţelele trans-Europene de transport şi energie.
Optimizarea impactului politicii de coeziune
Parlamentul a aprobat, miercuri, recomandările pentru optimizarea impactului economic şi social al politicii de coeziune în regiunile din Europa, menţionate într-un raport întocmit de Francisca Pleguezuelos Aguilar (PSE, ES).
Politica de coeziune ar putea obţine, de la bugetul European, cele mai mari fonduri, motiv pentru care raportul face referire şi la revizuirea bugetului Uniunii, aprobat pentru 2008/2009.
Parlamentul adoptă programul Daphne III privind combaterea violenţei
Parlamentul European a adoptat, marţi, în a doua lectură, programul Daphne III pentru combaterea violenţei asupra copiilor, tinerilor, femeilor şi pentru protecţia victimelor şi a grupurilor de risc.
Pentru o politică externă a Uniunii în linie cu aşteptările cetăţenilor
Uniunea Europeană trebuie să-şi stabilească obiectivele de politică externă în conformitate cu dorinţele cetăţenilor săi, menţionează un raport adoptat miercuri, de Parlament, cu largă majoritate.
Raportul cere reforme interne şi priorităţi externe - lupta împotriva sărăciei şi o singură voce a Europei în plan mondial.
20070516BRI06749
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
Instituţii
Deschiderea sesiunii 21-24 Mai Strasbourg
2007-05-29 - 14:05
Tarifele noi de roaming în Uniunea Europeană, noile standarde de calitate a mediului în domeniul apei, produsele biologice şi etichetarea lor şi combaterea crimei organizate - sunt unele din subiectele sesiunii 21-24 mai, Strasbourg, deschisă luni de preşedintele Hans-Gert Pöttering.
Premierii italian şi olandez, Romano Prodi şi, respectiv, Jan Peter Balkendende, se vor afla, săptămâna aceasta, la Strasbourg, pentru a examina, împreună cu deputaţii europeni, ultimele evoluţii în privinţa "viitorului Europei".
Schimbări pe agenda de lucru:
Votul asupra raportului Rübig privind roaming-ul va avea lor miercuri, 23 mai;
Votul final asupra raportului Aubert privind produsele biologice va avea loc marţi, 22 mai;
Principalele subiecte pe agenda de lucru:
Viitorul Europei: dezbatere în Parlament
Deputaţii europeni vor evalua, marţi, progresele privind Tratatul Constituţional, într-o dezbatere pe tema viitorului Europei, la care va participa Romano Prodi, premier italian şi fost comisar European.
Miercuri, la dezbaterea cu aceeaşi temă va participa premierul olandez, Jan Peter Balkenende.
Tarifele de roaming: compromis între Parlament şi Consiliu
După patru runde dificile de negocieri cu Consiliul, Parlamentul a ajuns, la 15 mai, la un compromis privind reducerea tarifelor de roaming pe teritoriul Uniunii Europene.
În Parlament se aşteaptă acum un acord în prima lectură.
Noi standarde de calitate a mediului în domeniul apei
Parlamentul va examina, în a doua lectură, un raport privind noile standarde comunitare de calitate a mediului în domeniul apei.
Comisia pentru Mediu urmăreşte standarde mai ridicate de calitate a apei prin eliminarea treptată a substanţelor poluante cu grad mare de risc.
Stoparea pierderii biodiversităţii până în 2010
Deputaţii europeni vor examina un raport referitor la stoparea pierderii biodiversităţii, până în 2010, întocmit de Adamos Adamou, din partea Comisiei pentru Mediu, Sănătate Publică şi Siguranţă Alimentară.
Apel pentru apropierea ratelor accizelor la alcool şi băuturi alcoolice
Deputaţii europeni vor discuta un raport privind apropierea ratelor accizelor la alcool şi băuturi alcoolice.
Ei intenţionează să propună Statelor Membre un Cod de Conduită care să le încurajeze să-şi alinieze ratele accizelor la alcool şi băuturi alcoolice la nivelul mediu European.
PAC: apel pentru simplificarea legislaţiei
Comisia pentru Agricultură recomandă Parlamentului să sprijine propunerea Comisiei Europene privind simplificarea Politicii Agricole Comune (PAC), prin organizarea comună a pieţelor agricole şi prin dispoziţii specifice pentru anumite produse agricole.
Cereale: Comisia de Agricultură pentru sistemul de intervenţie
Comisia pentru Agricultură intenţionează să solicite Parlamentului să respingă propunerea Executivului de renunţare la sistemul comunitar de intervenţie pe piaţa cerealelor, începând cu acest an.
Vot final privind produsele biologice şi etichetarea lor
Parlamentul îşi va face cunsocut, săptămâna viitoare, la Strasbourg, avizul final privind produsele biologice şi etichetarea lor.
Apel la eforturi sporite vizând promovarea muncii decente pentru toţi
Comisia pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale va prezenta plenului un raport în care cere condiţii de muncă decente pentru toţi, inclusiv salarii adecvate, oportunităţi pentru tineri şi persoanele în vârstă şi respectarea maternităţii.
Fonduri Comunitare pentru reţele trans-Europene de transport şi energie
Mario Mauro (PPE-DE, IT), din partea Comisiei de Buget, va recomanda Parlamentului să aprobe poziţia comună a Consiliului privind alocarea de Ajutoarele Financiare Comunitare pentru reţelele trans-Europene de transport şi energie.
Optimizarea impactului politicii de coeziune
Parlamentul va examina recomandările pentru optimizarea impactului economic şi social al politicii de coeziune în regiunile din Europa, în baza unui raport întocmit de Francisca Pleguezuelos Aguilar (PSE, ES).
Politica de coeziune ar putea obţine, de la bugetul European, cele mai mari fonduri, motiv pentru care raportul face referire şi la revizuirea bugetului Uniunii, aprobat pentru 2008/2009.
Parlamentul urmează să adopte programul Daphne III privind combaterea violenţei
Comisia pentru Drepturile Femeii şi Egalitatea între Sexe propune plenului, în a doua lectură, un raport în care cere adoptarea poziţiei comune a Consiliului asupra programului Daphne III, de combatere a violenţei.
Concept strategic de combatere a crimei organizate
Parlamentul va dezbate, săptămâna viitoare, la Strasbourg, o propunere de recomandare adresată Consiliului, privind elaborarea unui concept strategic de combatere a crimei organizate.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
Viitorul Europei/Integrare europeană
Prodi: Până în 2009, perioadă crucială pentru viitorul Europei
2007-05-29 - 14:05
Perioada de până la alegerile Europene din 2009 este crucială pentru viitorul Europei, a declarat, marţi, premierul italian, Romano Prodi, în faţa Parlamentului European reunit în plen la Strasbourg.
Dezbaterea de marţi - la care a participat primul ministru italian Romano Prodi, fost comisar european - a fost deschisă de preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Pöttering.
El a accentuat provocările cu care se confruntă în prezent Uniunea Europeană şi a subliniat importanţa unor reforme de succes.
Referitor la tratatul constituţional, Pöttering a subliniat că acesta a fost deja ratificat de 18 State Membre.
El a salutat sprijinul Italiei la procesul constituţional şi a accentuat că dorinţa popoarelor ar fi interpretată greşit dacă la cele două referendum-uri care au eşuat în această privinţă s-ar răspunde printr-o soluţie care "să limiteze democraţia şi transparenţa în Uniunea Europeană".
"Viitorul Europei se află la ananghie în perioada până la alegerile din 2009", a declarat Romano Prodi.
El a respins opiniile conform cărora nevoia de a se obţine rezultate este legată de nevoia consolidării instituţiilor Europene".
"În ultimii doi ani s-au auzit doar ezitări (...) a sosit timpul să-i auzim pe cei care au ratificat tratatul", a declarat Prodi, clasificând prioritară depăşirea impasului constituţional.
Pentru a continua integrarea Europeană, "trebuie să întreprindem eforturi pentru a înţelege opiniile altora", a continuat premierul italian.
"Aşteptăm, însă, aceeaşi atitudine din partea celorlalţi", a spus el.
În 2009, este important ca alegătorii Europeni să cunoască rolul Parlamentului European.
Pentru aceasta, mandatul viitoarei Conferinţe Interguvernamentale privind Constituţia trebuie să fie "specific şi selectiv", să se focalizeze asupra aspectelor esenţiale, a precizat Prodi.
Poziţia Italiei cu privire la tratatul constituţional Deoarece Italia a sprijinit textul Tratatului Constituţional, italienii "nu pot accepta acum schimbări radicale", a declarat Prodi.
Punctele cheie ce trebuie menţinute, în opinia Romei, sunt cele privind "consolidarea politicii externe şi de securitate comună prin învestirea unui ministru European de Externe, o preşedinţie stabilă a Consiliului, extinderea votului cu majoritate calificată, abolirea structurii de trei piloni şi cadrul juridic al Uniunii".
Prodi a avertizat asupra apelurilor la "realism", lansate de obicei în ajunul summiturilor Europene.
În fapt, "singurul realism real constă în edificarea unei Europe capabile să ţină pasul cu provocările", a subliniat primul ministru italian.
El s-a referit la modelul social European şi crearea unui spaţiu European de libertate, securitate şi justiţie (politică internă) şi la combaterea terorismului, energie şi schimbările climatice (plan extern).
Reamintind că nu toate cele 27 State Membre au adoptat aceeaşi poziţie în privinţa tratatului constituţional, Prodi a precizat că "nu este neapărată nevoie ca toate Statele Membre să acţioneze cu aceeaşi viteză".
"Deja există proiecte Europene, cum ar fi Euro sau Schengen, aplicate doar de unele State Membre", a precizat şeful guvernului italian.
"Nu exclud pe nimeni şi nu sunt împotriva nimănui, doar au tot timpul uşa deschisă" pentru noi membri, a spus el.
Italia va sprijini, pe de o parte, preşedinţiile germană şi portugheză.
Pe de altă parte, dacă textul acordului final nu ne va convinge, "nu-l vom semna", a declarat Prodi.
Continuarea procesului de integrare doar prin acordul unora din Statele Membre ar constitui cea mai bună soluţie, cu condiţia ca uşa să rămănă deschisă pentru statele care vor dori să se alăture acestui proiect ulterior, a încheiat el.
Liderii grupărilor politice Joseph Daul (PPE-DE, FR): Problemele-cheie se referă la votul cu majoritate dublă, utilizarea pe scară mai largă a votului cu majoritate calificată, subsidiaritatea, o preşedinţie stabilă, o singură voce în plan extern şi Carta Drepturilor Fundamentale.
PPE a sprijinit întotdeauna ideea ca Europa să acţioneze în bloc în probleme economice şi comerciale şi să prevină competiţia neloială între Statele Membre, în special în ce priveşte taxele.
Martin Schulz (PSE, DE): "Am acceptat extinderi ale Uniunii, fără o bază solidă.
A continua în acelaşi fel ar însemna a distruge Europa", a avertizat Schulz.
Uniunea a constituit un model de succes, a asigurat pace, stabilitate socială şi creştere economică, iar acum este capabilă să-şi exporte valorile la scară internaţională, a continuat liderul PSE.
Pentru a menţine acest succes sunt necesare schimbări majore în tratatele existente, a încheiat el.
Graham Watson (ALDE, UK): viitorul Europei constă în puterea de a-şi exporta realizările interne din ultimii 50 de ani.
Nu există un model mai bun decât cel comunitar în ce priveşte ajungerea la un consens.
"Europa este cheia competitivităţii, a securităţii, cheia unei lumi juste.
Numai o Constituţie mai puternică poate duce la o Europă mai puternică".
Din partea UEN, Cristiana Muscardini (IT) a declarat că este nevoie urgentă de un nou tratat prin care Uniunea Europeană să devină mai simplu de înţeles.
Textul noului tratat n-ar trebui să fie general şi ambiguu.
"Cetăţenii nu vor avea încredere în guvernele care spun un lucru la Bruxelles şi altceva acasă", a precizat Muscardini.
Este nevoie de mai puţine cuvinte şi mai multă acţiune, a încheiat ea.
Monica Frassoni (IT), din partea Verzilor/ALE, a precizat că grupul său nu va accepta nici un fel de compromis care să ducă la renunţarea la proiectul constituţional.
Frassoni a insistat asupra faptului că parlamentele naţionale ar trebui să deţină un rol important în procesul constituţional.
Uniunea trebuie să sprijine opinia publică, mai degrabă decât să se implice în "maşinaţiuni interne".
Orice dezbatere asupra Constituţiei Europene ar trebui realizată cu implicarea opiniei publice.
Din partea GUE/NGL, Francis Wurtz (FR) s-a declarat, la fel, în favoarea consultării cetăţenilor în privinţa tratatului constituţional şi a solicitat clarificări privind rolul fiecărei instituţii în confruntarea cu noile provocări în special în plan economic.
Nigel Farage (IND/DEM, UK), referindu-se la proiectul constituţional, a cerut oficialilor europeni să lase popoarele să decidă asupra propriului viitor.
"Să nu ignorăm rezultatele referendum-urilor din Franţa şi Olanda.
Nu vă mai purtaţi ca un buldozer, nu mai daţi la o parte opinia publică", a spus el.
Din partea ITS, Jean-Marie Le Pen (FR) a declarat că victoria lui Sarkozy în alegerile prezidenţiale din Franţa este semn că "proiectul constituţional începe să se revigoreze".
Respingând Constituţia, "poporul francez a respins prevederile instituţionale (...)ce ar duce la un superstat European birocratic şi omnipotent", a spus el.
Alegerea lui Sarkozy a fost de bun augur pentru Parlamentul European, deoarece "el va asigura ratificarea Constituţiei Europene de către parlamentul francez şi nu prin referendum".
Sprijinind Constituţia, "Sarkozy îi trădează pe cei 55% din cetăţenii francezi de stânga şi dreapta, care au votat împotriva noului tratat".
Din partea deputaţilor ne-ataşaţi, Jana Bobosikova (CS) a precizat că Constituţia este "un document foarte greu de înţeles" şi care, tocmai de aceea a dus la conflicte nedorite.
"Sunt convinsă că Uniunea are nevoie de o reformă a instituţiilor care să clarifice competenţele Uniunii şi ale Statelor Membre.
Noua Constituţie va trebui să aibă, însă, un text scurt, pe înţelesul tuturor", a precizat Bobosikova, subliniind că astfel de dezbateri nu sunt bune decât pentru a învăţa din propriile greşeli.
Răspunsul la dezbatere La finalul dezbaterii, premierul Prodi a salutat faptul că discuţia a fost "scurtă şi constructivă", chiar dacă au fost exprimate opinii foarte diferite în ce priveşte viitorul Uniunii.
Tocmai pentru că există opinii divergente, Uniunea are nevoie de reguli consolidate, a spus Prodi.
Este absolut necesar să se ajungă la o nouă înţelegere, deşi Constituţia în sine este rezultatul unei înţelegeri între Statele Membre, a adăugat el.
"Un nou compromis n-ar trebui să ducă, însă, la anularea proiectului constituţional", a precizat premierul italian.
"Avem responsabilităţi faţă de noi înşine şi de copiii noştri", a încheiat el.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
Viitorul Europei/Integrare europeană
Premierul olandez pentru un nou Tratat şi o Europă mai democratică
2007-05-29 - 14:05
Olanda este în favoarea unui nou Tratat şi a unei Europe mai democratice, a declarat, miercuri, la Strasbourg, premierul olandez, Jan Peter Balkenende, într-o dezbatere în Parlamentul European, pe tema Viitorului Europei.
Şeful guvernului olandez şi-a exprimat opiniile cu privire la Tratatul Constituţional la o zi după ce în Parlament a avut loc o dezbatere pe aceeaşi temă, la care a participat premierul italian, Romano Prodi.
Dezbaterea de miercuri a fost deschisă de preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Pöttering , care a precizat că deşi Olanda a sprijinit întotdeauna integrare Europeană, a fost "destul de dureros faptul că cetăţenii săi au votat împotriva Tratatului Constituţional".
Pöttering şi-a exprimat, însă, convingerea că rezultatul referendum-ului din Olanda nu înseamnă un "Nu adresat Uniunii Europene însăşi".
"Uniunea trebuie să facă faţă provocărilor", a declarat Pöttering, încrezător într-o soluţie pentru o "Uniune eficientă, democratică şi transparentă".
Balkenende a recunoscut că Olanda a fost întotdeauna un stat pro-European, cu un sprijin peste medie pentru parteneriatele Europene.
Deşi aproape 75% din cetăţenii olandezi s-au exprimat în favoarea Uniunii Europene, majoritatea celor care au participat la referendum-ul din 2005, privind noua Constituţie Europeană, au votat împotriva acesteia.
"Acum trebuie să găsim o soluţie reciproc acceptată, care să răspundă îngrijorărilor lor", a afirmat Balkenende.
De ce au votat olandezii împotriva Tratatului Constituţional?
Unul dintre motive a fost evoluţia mult prea rapidă a Uniunii, extinderea sa.
"Cetăţenii au nevoie să se acomodeze cu Uniunea, în noua sa formă.
Lucrurile au evoluat mult prea rapid pentru unii, şi trebuie timp pentru a putea fi dezvoltat un anume sens de solidaritate", a afirmat şeful guvernului olandez.
Au existat, însă, şi alte motive: "Unii au considerat că Europa decide prea multe reguli sau îşi asumă prea multe responsabilităţi care ar trebui să revină Statelor Membre.
Alţii au acuzat Bruxelles-ul de lipsă de transparenţă.
Îngrijorările privind contribuţia financiară a Olandei la Uniunea Europeană au constituit un alt factor important.
În fapt, cetăţenii n-au realizat cu adevărat beneficiile specifice aduse de parteneriatele Europene", a continuat el.
Ce ar trebui întreprins Prezentând opinia guvernului olandez privind modul în care Uniunea ar trebui să procedeze cu noua Constituţie Europeană, Balkenende a menţionat două obiective pentru noul Tratat: "În primul rând, dorim o Uniune Europeană care să acţioneze mult mai democrat.
În al doilea rând, dorim o Uniune care să ia decizii şi să acţioneze în consecinţă".
Trebuie să ne axăm asupra a patru puncte principale:
o abordare treptată: Olanda este în favoarea unui document mai tradiţional, asemănător Tratatelor de la Amsterdam sau Nisa.
Trebuie să continuăm conform metodei Monnet: prin evoluţii mici, dar semnificative ;
un test mai robust de subsidiaritate, cu un rol mai important pentru parlamentele naţionale.
"Propunerile instituţionale din Tratatul Constituţional au constituit un pas în direcţia cea bună, însă mai pot fi aduse îmbunătăţiri.
Parlamentele naţionale trebuie să joace un rol mult mai important atunci când examinează dacă proiectele legislative europene respectă principiul de subsidiaritate.
Dacă majoritatea parlamentelor naţionale se opun unei propuneri legislative, trebuie să se ţină cont de acest lucru";
pentru a fi mai eficientă în funcţionare, Uniunea are nevoie de o arie mai largă de probleme supuse la vot prin majoritate calificată .
"Uniunea poate deveni mai eficientă doar dacă are sprijinul opiniei publice";
" criteriile de extindere ar trebui incluse în noul Tratat".
"În Olanda există o anume percepţie conform căreia Uniunea nu-şi ia în serios propriile reguli.
Există criterii impuse pentru noi aderări, însă unii spun că ele nu sunt aplicate.
Acest lucru determină o diminuare a sprijinului opiniei publice faţă de Uniune, ca atare, criteriile de extindere trebuie incluse în noul Tratat".
"Europa a avut multe realizări în ultimii 50 de ani", a declarat Balkenende.
"Împreună putem da un bun exemplu în ce priveşte contracarea schimbărilor climatice, a sărăciei şi a problemelor de securitate.
Împreună putem optimiza potenţialul economic al Europei în lume.
Toate acestea cer o Uniune Europeană puternică şi eficientă, care să beneficieze de încrederea cetăţenilor săi".
Liderii grupărilor politice Joseph Daul (PPE-DE, FR): "Majoritatea dintre olandezi se pare că înţeleg Europa ca pe o construcţie nu destul de legitimă, eficientă şi transparentă (...) în consecinţă, trebuie să-i convingem că proiectul nostru comun nu este doar benefic, ci absolut indispensabil".
Referitor la rolul parlamentelor naţionale , Daul a recunoscut importanţa sa, însă a precizat că opinia publică trebuie să ştie exact cine este răspunzător pentru ce anume, pentru a se evita situaţiile în care Bruxelles-ul este acuzat, şi vice-versa.
Referitor la extindere , Daul şi-a exprimat convingerea că "Europa nu se poate extinde din nou până să-şi fi rezolvat problemele interne".
Martin Schulz (PSE, DE) a salutat declaraţia lui Balkenende conform căreia "statele Europei să se concentreze asupra a ceea ce le uneşte, nu a ce le divide".
O Europă cu 27 State Membre nu poate funcţiona în baza Tratatului de la Nisa.
Europa n-a putut acţiona eficient în Orientul Mijlociu tocmai pentru că nu a avut un ministru de Externe, pentru că în Consiliu, pentru orice acţiune în materie externă a fost nevoie de unanimitate în Consiliu.
"Premierul italian şi-a exprimat, ieri, disponibilitatea pentru compromis.
Vrea Constituţia în forma actuală, în proporţie de 100%.
Dumneavoastră o vreţi în proporţie de 50%, putem ajunge la o înţelegere la 75%, fără imn European, fără drapel, însă cu un ministru de Externe cu o denumire diferită".
Graham WATSON (ALDE, UK): "Trebuie să ne unim din nou înaintea consiliului european, dacă dorim să câştigăm războiul cu opinia publică; oamenii se tem să nu-şi piardă slujbele, securitatea socială, dar acestea nu sunt argumente decât pentru o Europă mai puternică, care să-şi poată asigura rezervele de energie sau să combată schimbările climatice".
"Europa trebuie să nu fie la mâna Rusiei când este vorba de energie, să ia decizii-cheie care să asigure siguranţa vieţii, să rezolve deficiturile de democraţie, să-şi menţină prestigiul în plan internaţional.
Instituţiile trebuie să evolueze o dată cu vremurile", a spus Watson, subliniind "esenţa noii Constituţii".
Brian Crowley (UEN, IE): "Europa viitorului trebuie să fie bazată pe consens.
Dacă înseamnă ceva, Europa înseamnă egalitate între naţii, între popoare, între culturi".
Evoluţia politicii şi a idealurilor Europene nu va veni din a spune oamenilor ce şanse au pierdut, ci din a-i convinge că aceasta este cea mai bună cale de urmat".
"Energia, pensiile, imigrarea, securitatea internă - multe lucruri pot fi realizate prin consens, însă există lucruri care ar trebui să rămână de resortul Statelor Membre", a spus el.
Kathalijne Maria Buitenweg (Verzi/ALE, NL): Cei care au votat în Olanda împotriva Constituţiei Europene au procedat astfel deoarece au dorit ca Uniunea Europeană să fie mult mai democratică şi să fie supusă mai multor schimbări.
Erik Meijer (GUE/NGL, NL) a declarat că ar fi bine ca deputaţii să meargă în circumscripţii şi să explice cetăţenilor că este într-adevăr nevoie de un Tratat Constituţional.
Meijer a pledat pentru o abordare "de jos în sus", axată mai degrabă pe opinia cetăţenilor decât pe îngrijorările guvernelor.
Bastiaan Belder (IND/DEM, NL): "Decât să vorbim despre olandezi, ar fi mai bine să vorbim cu olandezii".
Belder şi-a exprimat înţelegerea faţă de dificultăţile premierului Balkenende privind în special ideea învestirii unui preşedinte permanent; ca atare el propune o "preşedinţie tripartită pentru un an şi jumătate, din trei State Membre (...) evitându-se astfel rămânerea puterii în mâinile unui singur stat".
El a subliniat nevoia clarificării graniţelor Uniunii şi importanţa unei cooperări sporite între Parlamentul European şi legislativele naţionale.
Philip Claeys (ITS, NL): "Olandezii s-au pronunţat în masă împotriva Constituţiei Europene şi sper ca şi alegătorilor din celelalte State Membre să li se dea şansa să-şi exprime opinia".
Una din întrebările-cheie ce trebuie adresate "nu trebuie să fie problema instituţională", ci "care ar trebui să fie graniţele Uniunii Europene".
Mai precis, "dacă unei ţări ca Turcia să i se permită sau nu aderarea".
Jim Allister (NA, UK): "Motivul pentru care instituţiile europene se află acum în impas provine din refuzul de a înţelege mesajul cetăţenilor care au votat împotriva Constituţiei.
Toate dezbaterile sunt dominate de idealuri imposibil de atins, de stratageme ce nu permit cetăţenilor să-şi exprime punctul de vedere".
Intervenţii deputaţi români Adrian Severin (PSE), adresându-se premierului olandez, a declarat: "Tratatul Constituţional nu înseamnă pierderea identităţii ci organizarea solidarităţii într-o modalitate eficientă şi durabilă.
Cei care se opun acestuia argumentând cu pierderea identităţii nu se tem că vor pierde controlul asupra Statului, ci că Statul îşi va pierde controlul asupra lor.
Avem nevoie de o dublă legitimitate a Comunităţii, ca o uniune de state şi de cetăţeni.
Uniunea Europeană nu poate exista fără personalitate juridică.
Acceptăm că subsidiaritatea ar trebui să fie un principiu important al Uniunii, dar ar trebui să acceptăm, totodată, prioritatea legislaţiei Europene asupra celei naţionale.
Nu ne putem aştepta ca cetăţenii Europeni să fie loiali instituţiilor Europene dacă drepturile lor fundamentale nu sunt obligatorii din punct de vedere legal (...)
Nu este posibilă o Europă eficientă economic şi social fără o politică externă şi de securitate comună".
Considerând toate acestea, Severin şi-a exprimat convingerea că Olanda va găsi o cale de îmbinare a dorinţelor cetăţenilor săi cu aspiraţiile celorlaţi europeni.
Raspunsul la dezbatere Premierul Balkenende a declarat, în încheierea dezbaterii, că titulatura unui ministru European de Externe şi simbolurile Uniunii nu constituie problemele cele mai importante, problema este dacă astfel de chestiuni să facă subiectul unei noi Constituţii.
Viitorul Olandei este legat de Europa, a declarat Balkenende, respingând afirmaţiile privind tendinţele de naţionalism din ţara sa.
"Uniunea, a precizat premierul olandez, are puterile pe care i le-am acordat".
"Acesta este înţelesul subsidiarităţii.
Faptul că parlamentele naţionale şi Parlamentul European au rolurile respective nu înseamnă un semn de slăbiciune, ci de putere".
Balkenende s-a declarat în favoarea unei Carte a Drepturilor fundamentale, însă a estimat că prevederile sale n-ar trebui incluse într-un tratat.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
Societatea informaţiei
Parlamentul aprobă noile tarife la roaming
2007-05-29 - 14:05
Parlamentul European a votat, miercuri - cu majoritate covârşitoare, în primă lectură - în favoarea acordului de compromis privind reducerea tarifelor la roaming pe teritoriul Uniunii Europene.
Dacă până acum un apel în Uniunea Europeană ajungea foarte uşor la 3 euro pe minut, există planuri ca din vara aceasta limita maximă să fie 49 de cenţi.
Dacă lucrurile merg conform planurilor, aproximativ 147 de milioane de cetăţeni ar putea beneficia de această schemă de preţuri reduse chiar din vacanţa de vară.
Când regulamentul intră în vigoare, operatorii vor fi nevoiţi să facă o ofertă la care să poată să se aboneze consumatorii.
Cei care nu doresc să ia o decizie vor primi o rată de apel protectoare automat după trei luni.
Astfel, regulamentul este foarte sigur pentru consumatori.
Cei care vor lua o decizie imediat vor fi primii care să beneficieze de noua rată de apel.
Eurotarif
Apeluri efectuate (tarif în detaliu)
Apeluri primite (tarif în detaliu)
Tarife en-gros
2007
49 cenţi
24 cenţi
30 cenţi
2008
46 cenţi
22 cenţi
28 cenţi
2009
43 cenţi
19 cenţi
26 cenţi
Tarife în euro (pe minut) TVA ne-inclus Următorii paşi Consiliul miniştrilor pentru telecomunicaţii vor vota asupra acestui subiect la 7 iunie.
Deoarece noua lege propusă este un regulament, aceasta va intra in vigoare imediat după publicarea în Jurnalul Oficial în toate limbile oficiale ale UE.
După cum a subliniat raportorul Rübig, "deşi nu se poate anunţa deocamdată o dată clară a adoptării, din punct de vedere tehnic există şanse ca legea să apară înainte de sfârşitul lunii iunie".
"Dacă se va întâmpla aşa, clienţii ar putea beneficia de ratele reduse încă din august", a spus el.
Intervenţii deputaţi români Monica Maria Iacob-Ridzi (PPE-DE), în scris . – Regulamentul european privind tarifele de roaming este unul oportun pentru cetăţenii români pe care-i reprezint în acest for.
Motivul principal este cel al corectării unui nivel nejustificat al preţurilor.
Conform statisticii Comisiei Europene, preţurile la telefonia mobilă din România pentru o convorbire medie de 4 minute pe teritoriul Uniunii Europene variază între 3,12 euro şi 9,52 euro.
Pe de altă parte, piaţa românească este una matură, înregistrând una dintre cele mai ridicate rate de creştere din ultimii ani.
Sectorul comunicaţiilor a contribuit cu un procent de 9% din PIB încă din 2005.
Doi dintre cei mai mari operatori din lume au intrat pe piaţa românească de ani buni, ceea ce arată stabilitatea şi maturitatea pieţei.
De aceea ne bucurăm că demersurile de excludere a României şi Bulgariei de la aplicarea acestei reglementări au fost respinse prin votul dumneavoastră din comisii.
Nu putem pe de o parte să deschidem pieţele, iar pe de alta să limităm accesul consumatorilor români la piaţa comună.
Uniunea Europeană confirmă încrederea românilor.
În primul an de la aderare, aceştia sunt în poziţia de a beneficia de un avantaj concret al apartenenţei la Uniune.
Libertatea de circulaţie am câştigat-o cu greu, libertatea de a comunica fără bariere suplimentare trebuie să fie şi ea asigurată.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
Libera circulaţie a serviciilor
Servicii de sănătate: deputaţii presează Uniunea să acţioneze
2007-05-29 - 14:05
Deputaţii europeni au adoptat, miercuri, un raport privind consecinţele excluderii serviciilor de sănătate din directiva serviciilor, raport care cere Comisiei Europene să propună "un instrument adecvat" pentru codificarea jurisprudenţei Curţii de Justiţie, dar nu mai cere legislaţie specifică în materie de servicii de sănătate.
Anticipând o eventuală legislaţie privind mobilitatea pacienţilor în cadrul Uniunii Europene şi răspunzând comunicării Comisiei cu titlul "Consultări privind o acţiune comunitară în domeniul serviciilor de sănătate", Parlamentul a adoptat raportul de iniţiativă al lui Bernadette Vergnaud (PSE, FR), ce conţine o serie de recomandări privind acţiunea Uniunii în sectorul sănătăţii.
Raportul, în versiunea sa modificată, a fost adoptat cu 514 voturi pentru, 132 împotrivă şi 8 abţineri.
Ţinând cont de creşterea progresivă a mobilităţii transfrontaliere a pacienţilor şi a profesioniştilor în domeniul sănătăţii, deputaţii au estimat că în materie de acces la serviciile de sănătate, Statele Membre trebuie să-i trateze egal pe rezidenţii unui alt Stat Membru, "indiferent dacă este vorba de pacienţi ai cabinetelor particulare sau la stat".
Constatând că deseori este dificil să se obţină informaţii clare privind îngrijirile de sănătate, Parlamentul cere crearea unor "ghişee unice de contact" pentru pacienţi, profesioniştii în sectorul de sănătate şi instituţiile din domeniu.
Deputaţii au subliniat că "prestatarii de servicii de sănătate au dreptul să se stabilească şi să furnizeze servicii în orice alt Stat Membru, conform legislaţiilor naţionale şi comunitare", după cum se menţionează în raportul adoptat.
Parlamentul a respins cererea raportorului privind o directivă separată asupra serviciilor de sănătate, preferând să invite Comisia să propună un instrument adecvat care să codifice jurisprudenţa CJCE în materie.
Deputaţii preconizează, totodată, adoptarea unei Carte Europene pentru Drepturile Pacienţilor, în baza diferitelor prevederi curente în Statele Membre şi a solicitărilor organizaţiilor neguvernamentale.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
Mediu
Noi standarde de calitate a mediului în domeniul apei
2007-05-29 - 14:05
Parlamentul a adoptat, marţi, un raport privind noile standarde comunitare de calitate a mediului în domeniul apei.
Deputaţii doresc standarde mai ridicate de calitate a apei, prin eliminarea treptată a substanţelor poluante cu grad mare de risc.
Raportul, realizat de Anne Laperrouze (ALDE, FR), a fost adoptat cu 672 voturi pentru, 13 împotrivă şi 10 abţineri.
Poluarea chimică a apelor de suprafaţă reprezintă o ameninţare atât pentru mediul acvatic (toxicitatea acută şi cronică pentru organismele acvatice, acumularea în ecosisteme şi dispariţia habitatelor şi a speciilor), cât şi pentru sănătatea umană.
Deputaţii consideră că toate cauzele poluării ar trebui indentificate şi tratate cât mai eficient din punct de vedere economic şi al mediului.
Dacă un Stat Membru nu poate rezolva singur o problemă cu efecte asupra gestionării resurselor de apă, acesta ar putea să informeze Comisia, mai ales dacă măsurile comunitare par mai avantajoase şi mai potrivite.
Politica comunitară în domeniul mediului se bazează pe precauţie şi acţiune preventivă, urmărind remedierea, cu prioritate la sursă, a daunelor provocate mediului.
Principiul „poluatorul plăteşte” este, totodată, respectat.
În vederea unei reglementări mai eficiente în materie de protecţie a apelor de suprafaţă, Parlamentul recomandă stabilirea, la scară comunitară , a unor standarde de calitate a mediului pentru substanţele prioritare (substanţe toxice, persistente, care tind să se bioacumuleze), şi stabilirea , la scară naţională , a unor standarde de calitate a mediului pentru celelalte substanţe poluante.
Raportul adoptat marţi enumeră măsuri de limitare a poluării apei, prin reducerea evacuărilor, emisiilor şi pierderilor de substanţe prioritare până în 2015 şi stoparea, până în 2025, a evacuărilor, emisiilor şi pierderilor de substanţe prioritare periculoase, pentru o bună stare chimică pentru toate apele de suprafaţă.
Statele Membre vor trebui să stabilească planuri pentru controlul emisiei şi măsuri de eliminare pentru substanţele prioritare şi substanţele prioritare periculoase, cu următoarele elemente minime:
rezultatele anchetelor;
obiectivele corespunzătoare substanţelor, volumurilor şi bilanţurilor de masă;
strategiile privind principalele surse de poluare (îndeosebi pentru industrie, agricultură, silvicultură, gospodării, sisteme de sănătate, transporturi);
măsurile de reducere a poluării în urma pierderilor de substanţe din produse;
măsurile de substituire a substanţelor prioritare periculoase;
instrumentele, printre care şi măsurile economice;
standardele de emisie suplimentare în raport cu regulamentele existente;
măsurile de informare, de consiliere şi de formare.
Statele Membre vor trebui să prezinte Comisiei şi populaţiei, din trei în trei ani, rapoarte privind evoluţia punerii în aplicare a acestor prevederi.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
Mediu
Parlamentul pentru stoparea pierderii biodiversităţii până în 2010
2007-05-29 - 14:05
Deputaţii europeni au adoptat, marţi, un proiect de rezoluţie privind stoparea pierderii biodiversităţii, până în 2010, pe marginea unui raport întocmit de Adamos Adamou (GUE/NGL, CY), din partea Comisiei pentru Mediu, Sănătate Publică şi Siguranţă Alimentară.
Parlamentul salută comunicarea Comisiei şi planul său de acţiune privind stoparea biodiversităţii, însă critică pasivitatea unora din guvernele Europene în această privinţă.
Subliniind importanţa vitală a ecosistemelor pentru sănătatea şi prosperitatea oamenilor, deputaţii europeni lansează un mesaj foarte clar referitor la gravitatea pierderilor în cadrul biodiversităţii şi la importanţa stopării lor.
Conform raportului supus la vot marţi, ritmul actual îngrijorător de pierdere a biodiversităţii s-ar putea accelera, în lipsa unor măsuri pe scară largă.
Printre factorii principali ce determină pierderea diversităţii biologice se numără schimbarea climei, degradarea mediului, utilizarea metodelor agricole intensive şi administrarea necorespunzătoare a pădurilor şi a resurselor de apă.
Substanţele chimice toxice bioacumulabile constituie, totodată, factor de pierdere a diversităţii, la fel extinderea infrastructurii, industriei şi locuinţelor.
Deputaţii consideră, însă, că printr-o planificare atentă pot fi reduse în mare măsură daunele produse ecosistemelor.
Ei propun ca biodiversitatea să constituie unul dintre principiile-cheie ale examenului stării de sănătate a Politicii Agricole Comune (PAC), preconizat pentru 2008, şi recomandă utilizarea sa pentru determinarea eficienţei măsurilor în materie de biodiversitate, în special a celor din sectorul forestier.
Parlamentul recunoaşte importanţa finalizării reţelei Natura 2000 pe pământ şi în mare, a gestionării sale eficiente şi a finanţării sale adecvate, a amenajării teritoriale efectuate ţinând cont de această reţea şi a consolidării coerenţei, flexibilităţii şi conectivităţii reţelei, în special în lumina modificărilor climatice.
Deputaţii subliniază importanţa măsurilor suplimentare, destinate în special protecţiei speciilor ameninţate .
Referitor la noile State Membre , ei accentuează necesitatea elaborării unor măsuri specifice de promovare a biodiversităţii şi de stabilire a unei interdependenţe între serviciile ecosistemice (conservarea peisajului şi turismul).
Parlamentul solicită Executivului să consolideze, în continuare, reţeaua Natura 2000, prin extinderea acesteia la cele zece noi State Membre care au aderat la Uniune în 2004, precum şi la Bulgaria şi România , de vreme ce, în urma aderării acestor două ţări, Marea Neagră face parte acum din apele comunitare.
Parteneriate Parlamentul pledează pentru încurajarea parteneriatelor (local/regional) dintre proprietarii şi utilizatorii terenurilor, organizaţiile pentru protecţia naturii, guvern şi centrele specializate, astfel ca acestea să colaboreze pentru a găsi soluţii locale la problemele biodiversităţii printr-o abordare „de jos în sus”.
Deputaţii subliniază importanţa parteneriatelor cu deţinătorii şi utilizatorii principali ai resurselor terestre, hidrologice şi marine.
Ei sprijină în special parteneriatele cu vânătorii, pescarii, fermierii şi silvicultorii, şi cu sectoarele de afaceri şi financiar.
Educaţie, sensibilizare şi participare Parlamentul accentuează importanţa sensibilizării publicului cu privire la rolul biodiversităţii şi al ecosistemelor pentru prosperitate şi bunăstare.
Ei îndeamnă Comisia şi Statele Membre să consolideze programele şi campaniile de educare şi informare a publicului larg, să promoveze acţiuni la nivel politic şi să intensifice participarea publicului larg la măsurile de conservare.
Accesul la informaţie şi la justiţie în această privinţă este, totodată, important.
Dat fiind că grădinile zoologice şi acvariile europene sunt vizitate anual de peste 100 de milioane de oameni, deputaţii atrag atenţia asupra faptului că ele joacă un rol important în sensibilizarea opiniei publice în ce priveşte mediul.
Monitorizare Parlamentul salută propunerea Executivului de a prezenta, la sfârşitul anilor 2008, 2010 şi 2013, evaluări ale progreselor realizate pentru atingerea obiectivelor prevăzute în planul de acţiune şi subliniază că rezultatele evaluărilor ar trebui să fie luate în considerare în revizuirile politice şi bugetare.
Deputaţii consideră că obligaţiile curente în ce priveşte raportarea trebuie raţionalizate şi simplificate, şi că viitoarele rapoarte n-ar trebui să ducă la creşterea poverii administrative.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
Agricultură
PAC: apel pentru simplificarea legislaţiei
2007-05-29 - 14:05
Parlamentul a aprobat, joi, propunerea Comisiei Europene privind simplificarea Politicii Agricole Comune (PAC), prin organizarea comună a pieţelor agricole şi prin dispoziţii specifice pentru anumite produse agricole.
Noul regulament ar trebui să fie exclusiv un act de simplificare tehnică şi n-ar trebui să introducă noi instrumente sau măsuri.
Raportul Parlamentului - realizat de Niels Busk (ALDE, DK) şi adoptat prin procedură de consultare, cu 468 voturi pentru, 14 contra şi nici o abţinere - confirmă poziţia prezentată la 8 mai de Comisia parlamentară pentru Agricultură.
Deputaţii au convenit că noul regulament ar trebui să acorde Comisiei Europene prerogativele necesare pentru a adopta deciziile de gestionare a pieţei agricole, de natură tehnică.
Toate previziunile politice, însă, ar trebui să fie adoptate în continuare de Consiliu, după consultarea cu Parlamentul European, au insistat ei.
Parelamentul consideră, totodată, că până la finalizarea reformelor politice în curs , prezentul regulament n-ar trebui să introducă organizaţii specifice sectoriale de piaţă (OCP) care fac obiectul unor revizuiri politice .
Patru comitete de gestionare, pentru expertiza sectorială Parlamentul estimează că instituirea unui singur comitet de gestionare pentru toate sectoarele agricole, aşa cum a sugerat Executivul, ar determina îndoieli la capacitatea sa de a furniza expertiză de calitate.
Ca atare, deputaţii cer instituirea a patru comitete de gestionare - carne, produse lactate, legume şi cereale.
În termen de doi ani de la adoptarea prezentului regulament, Comisia evaluează experienţa acumulată de comitetele de gestionare şi grupurile de experţi din sectoarele respective şi prezintă Parlamentului European şi Consiliului un raport pe această temă, însoţit de comentariile Statelor Membre.
Următoarea etapă Consiliul Miniştrilor Agriculturii vor dezbate dosarul la 11-12 iunie, la Luxemburg.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
Agricultură
Cereale: Parlamentul se opune suprimării dintr-o dată a sistemului de intervenţie
2007-05-29 - 14:05
Parlamentul a cerut, joi, Comisiei să-şi reconsidere propunerea privind suprimarea dintr-o dată, anul acesta, a sistemului de intervenţie pe piaţa cerealelor.
Deputaţii consideră că o perioadă de tranziţie de trei ani, în care sistemul de intervenţii să fie redus treptat, ar fi mai bine adaptată la situaţia actuală din sectorul cerealelor.
Prin votul de joi, Parlamentul n-a urmărit poziţia raportorului său, Béla Glattfelder (PPE-DE, HU) şi a Comisiei pentru Agricultură - care s-a pronunţat pentru respingerea propunerii Comisiei Europene.
Parlamentul a preferat să opteze pentru o serie de amendamente ale deputaţilor social-democraţi, liberali şi ecologişti, ce solicită reducerea progresiv, timp de trei ani, a achiziţiilor publice de cereale.
Deputaţii estimează că suprimarea dintr-o dată a regimului de intervenţii, încă din campania curentă, ar afecta în special noile State Membre.
Ei propun limite pentru cantităţile de cereale achiziţionate prin sistem de intervenţie: până la 2 milioane tone pentru campania 2007/2008, 1 milion de tone în 2008/2009 şi 0 tone începând cu 2009/2010.
Deputaţii doresc, totodată, ca "Executivul să prezinte, până la cel târziu 31 decembrie 2008, un raport care să menţioneze evoluţia pieţei cerealelor, situaţia economică a sectorului şi propuneri de suprimare sau extindere a regimului de intervenţii, cu noi propuneri legislative".
În timpul dezbaterii care a precedat votul, Benita Ferrero-Waldner, care a luat cuvântul în numele comisarului pentru agricultură, Mariann-Fischer Boel, a declarat: "Comisia Europeană ar fi pregătită să discute o reducere treptată a stocurilor de intervenţie".
Dosarul ar putea ajunge pe ordinea de zi a următorului Consiliu agricol din 11-12 iunie.
Divergenţe privind situaţia pieţei cerealelor Sistemul European de intervenţie pentru cereale constă într-un preţ unic de 101,31 euro pe tonă, achitat agricultorilor care-şi vând recoltele pentru stocarea lor publică.
Comisia Europeană menţionează că stocurile comunitare s-au ridicat, în 2005/2006, la 5,6 milioane de tone şi că ele ar putea atinge, până în 2013, la 15,6 milioane de tone.
Conform Comisiei, producătorii din regiunile unde costurile de producţie sunt mai puţin ridicate, şi care sunt îndepărtaţi de principalele zone de consum (în special Ungaria), sunt interesaţi mai degrabă să vândă în sistem de intervenţie, decât să exporte.
Uniunea Europeană cu 27 State Membre produce în medie peste 60 milioane de tone de cereale pe an.
Franţa este primul producător, cu circa 13 milioane tone, urmată de Italia şi România (circa 10 milioane tone fiecare) şi Ungaria (9 milioane tone).
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
Agricultură
Produse biologice: deputaţii pentru reguli mai stricte
2007-05-29 - 14:05
Parlamentul European a votat, marţi, o rezoluţie privind produsele biologice, ce însoţeşte amendamentele legislative (neobligatorii) adoptate la sfârşitul lunii martie.
Rezoluţia a fost adoptată cu 611 voturi pentru, 61 contra şi 23 abţineri.
La 29 martie, discutând raportul lui Marie-Hélène Aubert (Verzi/ALE, FR), deputaţii au cerut consolidarea propunerii Comisiei vizând regulile pentru produsele biologice.
Ei au decis, însă, să nu treacă la votul final asupra rezoluţiei, pentru a continua negocierile cu Consiliul şi a obţine considerarea cererilor lor.
Deputaţii europeni au pledat pentru drept de co-decizie în privinţa producţiei şi distribuirii pe piaţa internă a produselor modificate.
Statele Membre au refuzat, însă, să acorde Parlamentului drept de co-decizie în acest dosar, deşi el face referire şi la alimentele transformate care, conform prevederilor europene, intră sub procedură de co-decizie.
Săptămâna aceasta, însă, destule amendamente ale Parlamentului au fost acceptate de Consiliu (inclusiv cele cu referire la consolidarea controalelor şi a certificărilor în special pentru importuri, la clarificarea regulilor pentru logo-uri şi la consultarea părţilor interesate).
"Din păcate, ultimele discuţii n-au dus la progrese în punctele esenţiale", a comentat Marie Aubert.
Ea a citat în special refuzul Consiliului de a accepta co-decizia şi de a suprima derogările încă prezente în poziţia comună, referitoare la aditivii proveniţi din organismele modificate genetic (OMG).
"În următoarele luni, însă, voi urmări cu mare atenţie acest dosar ", a spus ea.
Raportul, în forma adoptată de Parlament, conţine câteva amendamente la proiectul legislativ al Comisiei.
În afară de consolidarea controalelor şi clarificarea regulilor privind utilizarea de logo-uri, textul recomandă micşorarea la 0.1% a pragului tolerat pentru contaminarea accidentală de către OMG şi consolidarea regulilor privind utillizarea produselor fitosanitare şi veterinare.
Deputaţii au cerut, cu majoritate covârşitoare, ca regulamentul să constituie subiect de co-decizie între Parlamentul European şi Consiliul de Miniştri, deoarece acest text nu face referire doar la producţia agricolă, subiect ce este supus unei simple consultări în Parlament.
Ei estimează că regulamentul n-ar trebui să acopere doar vânzările în detaliu, ci şi industria de catering.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-011-RO DOC XML V0//RO
Politica de ocupare a forţei de muncă
Apel la eforturi sporite vizând promovarea muncii decente pentru toţi
2007-05-29 - 14:05
Pentru o mai bună promovare a muncii decente pentru toţi, Parlamentul European cere Statelor Membre şi celor candidate să ratifice şi să aplice pe deplin toate convenţiile în materie, stabilite de Organizaţia Internaţională a Muncii (OIM).
Deputaţii europeni cer, totodată, programe concrete pentru condiţii decente de muncă, salarii adecvate, şi oportunităţi pentru tineri şi persoanele în vârstă.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou ( PPE-DE, EL), al cărei raport privind condiţiile decente de lucru a fost adoptat miercuri la Strasbourg, regretă faptul că multe ţări nu au ratificat Convenţiile Organizaţiei Internaţionale a Muncii (OIM) privind sănătatea şi siguranţa la locul de muncă, protecţia maternităţii şi a lucrătorilor imigranţi.
Raportul său cere Statelor Membre şi ţărilor candidate să ratifice şi să aplice pe deplin toate aceste convenţii, considerând că ele ar trebui să fie şi parte a politicilor Europene de vecinătate şi externe.
Deputaţii consideră că Uniunea ar trebui să stabilească mecanisme de monitorizare a evoluţiei comerţului în paralel cu condiţiile decente de muncă, atât la nivel European cât şi la nivel internaţional.
Conceptul de muncă decentă cuprinde mult mai multe elemente decât simpla garantare a normelor fundamentale în domeniul muncii - el include alegerea liberă a şi productivitatea la locul de muncă, drepturi la locul de muncă, protecţia socială şi dialogul social, precum şi integrarea dimensiunii egalităţii între sexe.
Munca decentă tinde, însă, să fie dispreţuită şi subminată din cauza deschiderii unor noi pieţe ieftine ale forţei de muncă şi a încercării aferente de a exploata dumpingul „lucrativ” în domeniul forţei de muncă, care a luat forme foarte îngrijorătoare, în special datorită relocării (uneori la scară largă) a întreprinderilor europene.
Respectul pentru diversitatea culturală, globalizarea echitabilă, pentru obiectivele ocupării depline şi productive a forţei de muncă şi ale unei munci decente pentru toţi (inclusiv pentru lucrătorii cu handicap, femei, tineri şi în vârstă, pentru minorităţile culturale şi indigene, pentru migranţi, pentru persoanele cu calificare de nivel scăzut şi cele care locuiesc în zone defavorizate şi puţin dezvoltate) - constituie instrumentele principale ale luptei împotriva sărăciei, şomajului şi excluderii sociale.
Tinerii de pretutindeni au dreptul să găsească locuri de muncă decente, întrucât o perioadă îndelungată de şomaj la începutul vieţii profesionale a unui tânăr riscă să aibă un impact pe termen lung asupra capacităţii sale de inserţie profesională, a venitului şi a accesului său la slujbe de calitate.
Toţi actorii internaţionali trebuie să ajute la creşterea oportunităţilor pentru ca persoanele mai în vârstă să-şi găsească şi să păstreze un loc de muncă decent, pe de o parte prin îmbunătăţirea accesului acestora la programele de învăţare continuă şi a formării lor pentru noi locuri de muncă sau, pe de altă parte, prin garantarea faptului că au acces la pensii, servicii medicale şi alte beneficii şi servicii sociale adecvate, întrucât protecţia socială este strâns legată de munca decentă.
Parlamentul:
invită Statele Membre sa considere munca decentă o prioritate a politicii lor economice şi sociale, cu accent special pe crearea de locuri de muncă de calitate, respectarea drepturilor fundamentale în domeniul muncii pentru toate categoriile de lucrători, consolidarea protecţiei sociale şi promovarea dialogului social;
invită Statele Membre să adopte strategii preventive şi măsuri pentru protejarea maternităţii şi îmbunătăţirea sănătăţii şi siguranţei la locul de muncă pentru lucrătoarele însărcinate, pentru cele care au născut de curând şi cele care alăptează;
invită Statele Membre şi Comisia să aibă în vedere principiul muncii decente în special prin mărirea salariilor , în conformitate cu Recomandarea OIM privind stabilirea salariului minim;
invită Statele Membre să convină asupra unei definiţii standard comune a muncii forţate şi a abuzului de poziţie de vulnerabilitate , pentru a reduce ambiguitatea şi parţialitatea hotărârilor juridice;
recomandă soluţii care să facă mai atrăgătoare locurile de muncă considerate astăzi prea dificile sau dezonorante (ajutor domestic, ajutorul acordat familiilor, ajutorul acordat persoanelor în vârstă, serviciile sociale personale etc.).
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-012-RO DOC XML V0//RO
Buget
Fonduri Comunitare pentru reţele trans-Europene de transport şi energie
2007-05-29 - 14:05
Parlamentul a aprobat, miercuri, în primă lectură, poziţia comună a Consiliului privind ajutoarele financiare pentru reţelele trans-Europene de transport şi energie.
Regulamentul ar trebui să permită o mai bună utilizare a reţelelor trans-europene curente de transport şi energie şi soluţionarea problemelor ce împiedică funcţionarea lor eficientă.
Printre elementele principale în textul de compromis stabilit de Parlament şi Consiliu se numără nivelurile comunitare de finanţare de 30% pentru proiectele transfrontaliere (inclusiv 30 proiecte prioritare), şi de 10% pentru proiecte privind reţelele energetice.
Proiectele amânate pot fi anulate după patru ani, în loc de doi ani, aşa cum propusese Consiliul.
Banca Europeană pentru Investiţii va putea oferi noi instrumente sub forma unor împrumuturi de maxim 500 milioane euro, până în 2013.
Raportorul Parlamentului a fost Mario Mauro (PPE-DE, IT).
Regulamentul va intra în vigoare în a 20-a zi după publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-011-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-013-RO DOC XML V0//RO
Politică regională
Optimizarea impactului politicii de coeziune
2007-05-29 - 14:05
Parlamentul a aprobat, miercuri, recomandările pentru optimizarea impactului economic şi social al politicii de coeziune în regiunile din Europa, menţionate într-un raport întocmit de Francisca Pleguezuelos Aguilar (PSE, ES).
Politica de coeziune ar putea obţine, de la bugetul European, cele mai mari fonduri, motiv pentru care raportul face referire şi la revizuirea bugetului Uniunii, aprobat pentru 2008/2009.
Politicile structurale trebuie să joace un rol important în consolidarea coeziunii teritoriale şi trebuie să se adapteze la apariţia unor noi provocări teritoriale în Uniunea Europeană, cum ar fi îmbătrânirea demografică, evoluţia pieţei agricole sau chestiunile legate de imigraţie, de energie şi de schimbarea climatică.
Raportul, în forma adoptată de Parlament,
insistă asupra importanţei pe care o are o politică structurală integrată şi durabilă, care să îmbine în mod coerent intervenţiile fondurilor structurale şi ale Fondului de coeziune şi acţiunile altor politici comunitare.
El solicită, totodată, ca noţiunea de politică integrată să facă obiectul acţiunilor de comunicare şi formare pentru a fi cunoscută şi utilizată de toţi actorii implicaţi.
propune Comisiei şi Consiliului să promoveze crearea funcţiei de animatori tehnologici , la scară locală şi regională (utilizând resursele existente, cum ar fi reţelele Centrelor de Informare Europeană şi ale Centrelor Releu de Inovare), care vor fi finanţaţi din fondurile structurale şi asociaţi proiectelor regionale, parcurilor tehnologice, şi care vor dinamiza inovarea în întreprinderi, în special în IMM-uri, facilitându-le accesul la ajutoarele şi la programele europene.
solicită Comisiei să verifice şi impactul teritorial al alocării de fonduri şi, mai ales, să evalueze dacă orientarea creditelor europene către obiectivele de la Lisabona contribuie în mod real la o dezvoltare regională echilibrată şi coerentă.
invită Comisia să examineze, în cadrul regulamentului de aplicare, măsurile de consolidare a vizibilităţii intervenţiilor, nu numai pentru marile proiecte de infrastructură, ci şi pentru proiectele mici, să exercite un control mai riguros al aplicării măsurilor obligatorii de publicitate şi să ia măsuri împotriva Statelor Membre care s-au făcut vinovate de încălcări grave ale acestor norme; invită, totodată, autorităţile de gestionare să implice deputaţii europeni în orice manifestare legată de obiective finanţate prin fonduri structurale.
atrage atenţia Comisiei asupra faptului că lipsa capacităţilor administrative poate fi un obstacol majo r în calea optimizării impactului politicilor de coeziune şi cere, în consecinţă, Comisiei să dezvolte instrumentul reprezentat de contracte şi convenţii tripartite şi să urmărească procesul de consolidare a capacităţii administrative în faza de punere în aplicare a noii politici de coeziune, printre altele prin organizarea unei reţele de formatori acreditaţi care să asigure coerenţa acţiunilor de formare şi de sensibilizare, la nivel regional şi local.
subliniază importanţa principiului parteneriatului în aplicarea politicii de coeziune, principiu care implică o informare deplină a partenerilor, o înregistrare a poziţiilor lor în documente de evaluare, precum şi prevederea măsurilor de formare necesare pentru a le permite să-şi îndeplinească îndatoririle.
subliniază necesitatea ca autorităţile regionale şi Statele Membre să respecte şi să se conformeze măsurilor prevăzute în regulamentul de aplicare pentru sporirea vizibilităţii intervenţiilor şi să-şi intensifice eforturile de comunicare, subliniind rezultatele practice pe care politica de coeziune le are pentru cetăţeni.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-012-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-014-RO DOC XML V0//RO
Instituţii
Parlamentul adoptă programul Daphne III privind combaterea violenţei
2007-05-29 - 14:05
Parlamentul European a adoptat, marţi, în a doua lectură, programul Daphne III pentru combaterea violenţei asupra copiilor, tinerilor, femeilor şi pentru protecţia victimelor şi a grupurilor de risc.
Daphne III acoperă perioada 2007-2013 şi are un buget de 116,85 milioane euro.
La program pot aplica organizaţii neguvernamentale, administraţii regionale, municipalităţi, centre de cercetare şi alte instituţii implicate în acţiuni de combatere a violenţei, din Statele Membre, ţările candidate, statele EFTA (Asociaţia Europeană de Liber Schimb - Islanda, Liechtenstein, Norvegia şi Elveţia) şi Balcanii de Vest.
Daphne III face parte din programul european general „Drepturi fundamentale şi justiţie”.
Iniţial, Comisia Europeană propusese un singur program ce cuprindea atât "Daphne" cât şi "Informaţii privind Drogurile şi Prevenirea".
Parlamentul a cerut, însă, separarea programului general, raportorul Lissy Gröner (PSE, DE) considerând aceasta ca singura modalitate de asigurare a unei vizibilităţi suficiente pentru Daphne.
Consiliul a acceptat multe amendamente ale Parlamentului din prima lectură, în special pe cele referitoare la îmbunătăţirea transparenţei programului, reducerea birocraţiei, accesul organizaţiilor neguvernamentale şi asistenţa acordată lor în timpul întocmirii cererilor de aplicare.
Decizia intră în vigoare la o zi după publicarea ei în Monitorul Oficial.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-013-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-015-RO DOC XML V0//RO
Relaţii externe
Pentru o politică externă a Uniunii în linie cu aşteptările cetăţenilor
2007-05-29 - 14:05
Uniunea Europeană trebuie să-şi stabilească obiectivele de politică externă în conformitate cu dorinţele cetăţenilor săi, menţionează un raport adoptat miercuri, de Parlament, cu largă majoritate.
Raportul cere reforme interne şi priorităţi externe - lupta împotriva sărăciei şi o singură voce a Europei în plan mondial.
Raportul de iniţiativă al lui Elmar Brok (PPE-DE, DE) a fost adoptat cu 526 voturi pentru, 118 împotrivă şi 14 abţineri.
El a fost realizat în baza raportului anual al Consiliului privind Politica Externă şi de Securitate Comună (PESC) şi propune o politică Externă a Uniunii mai apropiată dorinţelor şi preocupărilor cetăţenilor europeni, şi aşteptărilor lor în privinţa rolului Uniunii în afacerile internaţionale.
"În plan extern, ar trebui consolidate eforturile pentru stoparea propagării sărăciei în lume".
Totodată, ar trebui acordată atenţie asigurării de rezerve energetice, promovării democraţiei şi luptei împotriva terorismului.
Deputaţii şi-au exprimat îngrijorarea cu privire la recentele declaraţii ale preşedintelui rus, Vladimir Putin, privind proiectul de instalare a unui scut american anti-aerian în Polonia şi Republica Cehă.
Rusia intenţionează să se retragă din Tratatul din 1990 privind Forţele convenţionale în Europa, ceea ce deputaţii europeni consideră o "reacţie neadecvată".
Parlamentul intenţionează să invite Statele Unite să-şi "redubleze eforturile pentru a intensifica consultările" cu Rusia şi cu statele din cadrul NATO în această privinţă.
Parlamentul subliniază, totodată, necesitatea "aplicării sistemului internaţional de neproliferare nucleară", în special a Tratatului de interzicere a armelor chimice, a Tratatului de la Ottawa privind interzicerea minelor anti-persoană şi a Tratatului de interzicere totală a armelor nucleare (CTBT).
Legislativul European s-a declarat îngrijorat de "prima testare a unei arme anti-satelit, de către China, în ianuarie 2007".
Tratatul Constituţional şi finanţarea PESC Parlamentul consideră că "fără un tratat constituţional (...), Uniunea Europeană nu poate elabora o politică externă şi de securitate comună, care să răspundă cel puţin parţial provocărilor mai importante".
Deputaţii pledează în favoarea unei clauze de asistenţă reciprocă, a creării unui post de ministru European de Externe şi a înfiinţării unei Academii diplomatice europene.
Referitor la Politica Externă şi de Securitate Comună (PESC) şi la bugetul alocat acesteia, deputaţii consideră importante delegaţiile Comisiei pe teren şi, ca atare, resurse financiare suficiente pentru ca acestea să se intensifice.
Implicarea viitoare a Parlamentului Deputaţii cer o implicare mai mare a Parlamentului în elaborarea şi supravegherea activităţilor în domeniul PESC.
"Consiliul doar informează Parlamentul cu privire la activităţile din anul precedent, în loc să-l consulte la începutul fiecărui an", ceea ce constituie o încălcare a articolului 21 din Tratatul Uniunii Europene.
Raportul preconizează o consultare mai activă a Parlamentului în materie de Politică Externă Comună, şi cere pentru Parlament "puterea de a numi şi revoca din funcţie pe coordonatorul European al acţiunilor de luptă împotriva terorismului şi pe directorii SitCen (Centrul Mixt de Evaluare), ai Centrului European pentru Observaţii din Satelit (EUSC) şi ai Organismului European pentru Îmbunătaţirea Cooperării Judiciare (Eurojust).
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-014-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-011-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-012-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-013-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-014-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-015-RO DOC XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-COVER-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-002-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-003-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-004-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-005-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-006-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-011-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-012-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-013-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-014-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516BRI06749 ITEM-015-RO DOC XML V0//RO
