Răspuns comun dat de dl Dalli în numele Comisiei
Întrebări scrise : E-8752/10 , E-8759/10 , E-8756/10 , E-8754/10 , E-8764/10 , E-8758/10 , E-8761/10 , E-8753/10 , E-8762/10 , E-8763/10 , E-8755/10 , E-8757/10 , E-8760/10
(13 decembrie 2010)
În 2003, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr.
21/2004 din 17 decembrie 2003 de stabilire a unui sistem de identificare și de înregistrare a animalelor din speciile ovină și caprină și de modificare a Regulamentului (CE) nr.
1782/2003 și a Directivelor 92/102/CEE și 64/432/CEE JO L 5, 9.1.2004 . .
Acest regulament a introdus principiul conform căruia ovinele și caprinele ar trebui identificate în mod adecvat și individual și toate deplasările lor ar trebui să poată fi monitorizate în mod individual.
Atât propunerea Comisiei, cât și textul final adoptat de Consiliu erau în conformitate cu recomandările formulate în 2001 de Parlamentul European Raport privind rezoluția Parlamentului referitoare la măsurile de combatere a febrei aftoase în Uniunea Europeană în 2001 și la măsurile viitoare de prevenire și combatere a bolilor animalelor în Uniunea Europeană ( A5-0405/2002 ). , Curtea de Conturi Raportul special nr.
8/2004 al Curții de Conturi, JO C 4/1, 3.3.2005 . și așa-numitul „Raport Anderson” către Camera Comunelor din Regatul Unit Foot and Mouth Disease 2001: Lessons to be learned inquire report (Febra aftoasă 2001: lecții de învățat, raport de investigare), 22.7.2002. după criza provocată de febra aftoasă în Regatul Unit în 2001, care s-a răspândit în principal prin circulația necontrolată a ovinelor, care nu putea fi monitorizată, și a avut un impact negativ major asupra agricultorilor și a întregii societăți.
La acel moment, atât National Farmers' Union (NFU), cât și National Sheep Association (NSA) din Regatul Unit au solicitat introducerea unor norme mai stricte privind trasabilitatea, inclusiv identificarea electronică a animalelor.
Înainte de consacrarea identificării electronice în legislația UE, Comisia ajunsese la concluzia că tehnologia a fost dezvoltată până în faza în care putea fi aplicată în condiții reale, în urma unei serii de proiecte Caja G., Fonseca P.D. & Luini M. (1994). – Electronic identification of farm animals using implantable transponders.
(Identificarea electronică a animalelor de fermă utilizând transpondere implantabile) Raportul final, Proiectul FEOGA.
Comisia Europeană, FEOGA (VI-G4), Bruxelles, 547 pp.; Caja G., Ribó O., Nehring R., Conill C., Peris S., Solanes D., Montardit J.L., Milán M.J., Farriol B., Vilaseca J.F., Alvarez J.M., Díez A. & Aguilar O. (1998). – Coupling active and passive telemetric data collection for monitoring, control and management of animal production at farm and sectorial level (Asocierea colectării de date telemetrice active și pasive pentru monitorizarea, controlul și gestionarea producției animale la nivel de fermă și la nivel sectorial).
Raport final.
Contract AIR3 PL 93 2304, Partener P10.
Universitat Autònoma de Barcelona, Spania, 135 pp.
(FEOGA Fondo Europeo Agricolo di Orientamento e Garanzia (Fondul european agricol de orientare și garanție) și AIR3 Animal Identification and Registration (Identificarea și înregistrarea animalelor) , 1993-1997) și, în special, a unui proiect de anvergură Proiectul IDEA, raport final din data de 30 aprilie 2002, http://idea.jrc.it/pages%20idea/page%20idea.htm.
(IDEA, 1998/2001) care demonstrează că se poate realiza o îmbunătățire substanțială a sistemelor de identificare a ovinelor și caprinelor prin utilizarea de dispozitive electronice de identificare.
Tehnica de identificare electronică a fost testată într-o mare măsură în condiții practice pe un număr de peste 500 000 de ovine în cursul proiectului IDEA IDentification Electronique des Animaux (Identificarea electronică a animalelor) , în cadrul căruia, în total, aproximativ 1 milion de bovine, ovine și caprine au fost identificate electronic în 5 state membre.
Regulamentul (CE) nr.
21/2004 a stabilit, de asemenea, data de 1 ianuarie 2008 ca fiind data de la care identificarea electronică trebuia să fie obligatorie, deoarece era considerată esențială pentru îndeplinirea obiectivului său principal.
Cu toate acestea, el a solicitat Comisiei să prezinte Consiliului un raport privind punerea în aplicare a sistemului de identificare electronică, însoțit de propuneri adecvate pentru a confirma sau modifica, dacă era necesar, data de 1 ianuarie 2008 și pentru a actualiza, dacă era necesar, aspectele tehnice legate de punerea în aplicare a sistemului de identificare electronică.
În conformitate cu acest mandat, Comisia a elaborat un raport Raport al Comisiei către Consiliu în ceea ce priveşte punerea în aplicare a identificării electronice a ovinelor şi caprinelor, COM(2007)711. și o propunere Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr.
21/2004 în ceea ce privește data introducerii identificării electronice a animalelor din speciile ovină și caprină, COM(2007)710 final. .
Propunerea Comisiei nu indica nicio dată pentru introducerea identificării electronice, însă prevedea că data introducerii sale trebuia să fie stabilită de Comisie în cadrul procedurii comitetelor și după elaborarea unei evaluări a impactului.
Cu toate acestea, în conformitate cu avizul Parlamentului European, Consiliul a adoptat în final Regulamentul (CE) nr.
1560/2007, stabilind data pentru introducerea identificării electronice obligatorii la 31 decembrie 2009 Regulamentul (CE) nr.
1560/2007 al Consiliului din 17 decembrie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr.
21/2004 în ceea ce privește data introducerii identificării electronice a animalelor din speciile ovină și caprină, JO L 340, 22.12.2007 . .
Comisia este conștientă de implicațiile pentru sectorul creșterii ovinelor.
Pentru a facilita o introducere treptată și fără probleme și a reduce sarcina administrativă pentru agricultori, Comisia, în cadrul competențelor legislative care i-au fost delegate prin Regulamentul (CE) nr.
21/2004 al Consiliului, a adoptat Regulamentele (CE) nr.
933/2008 Regulamentul (CE) nr.
993/2008 al Comisiei din 23 septembrie 2008 de modificare a anexei la Regulamentul (CE) nr.
21/2004 al Consiliului în ceea ce privește mijloacele de identificare a animalelor și conținutul documentelor de circulație, JO L 256, 24.9.2008 . și 759/2009 JO L 215, 20.8.2009, p.
3 -4. de modificare a anexei la Regulamentul (CE) nr.
21/2004, fără a modifica principiile sale fundamentale.
În prezent, în conformitate cu termenele stabilite în legislația menționată mai sus, sistemul se află încă într-o etapă de tranziție în ceea ce privește punerea în aplicare.
Înregistrarea cifrelor individuale privind documentele referitoare la circulație va începe din 2011.
Animalele născute înainte de 2010 și care se deplasează direct către abator pot fi scutite de înregistrarea individuală în orice moment.
În plus, statele membre au posibilitatea de a autoriza citirea electronică a codurilor corespunzătoare animalelor la destinație în numele deținătorului exploatației de expediere, ceea ce va contribui, de asemenea, la reducerea costurilor pentru echipamentul de citire la nivelul fermelor.
Această normă a fost sugerată de Comisie în urma vizitelor la fața locului pentru a facilita introducerea sistemului în Regatul Unit, în special utilizând puncte critice de control pentru citirea electronică.
În ceea ce privește dificultățile operaționale, Comisia supraveghează regulat statele membre ale UE în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală.
În plus, Comisia asigură sprijin tehnic pentru a oferi soluții practice la problemele legate de implementare.
De exemplu, la cererea Department for Environment, Food and Rural Affairs (DEFRA - Departamentul pentru mediu, alimentație și afaceri rurale) din Regatul Unit, Centrul Comun de Cercetare (JRC) al Comisiei a realizat în 2007, împreună cu ADAS UK Ltd., teste pe teren în ceea ce privește identificarea electronică a ovinelor, luând în considerare situația specifică din piețele și abatoarele din Regatul Unit DEFRA/JRC collaborative research into the use of sheep EID in markets and abattoirs – report of field trials conducted during March 2007 (Cercetare comună DEFRA/JRC privind utilizarea identificării electronice a ovinelor în piețe și abatoare - raport privind testele pe teren efectuate în cursul lunii martie 2007) (http://eid.jrc.ec.europa.eu/EIDpages/documents/tg/JRCDEFRADASJointReport.pdf) .
Rezultatul acestor teste a sprijinit opinia conform căreia tehnologia poate deveni funcțională pentru piețe și abatoare.
De asemenea, Comisia poate efectua și a efectuat vizite la fața locului (inclusiv în Regatul Unit), acolo unde statele membre au prezentat dificultățile și problemele cu care s-au confruntat.
În plus, serviciul de inspecție al Comisiei din Direcția Generală Sănătate și Consumatori (OAV - Oficiul Alimentar și Veterinar, cu sediul la Grange, Irlanda) a planificat mai multe misiuni în statele membre, care se vor concentra pe punerea în aplicare a noului sistem de identificare electronică.
În acest fel, Comisia obține informații privind experiența dobândită în cursul punerii în aplicare a diferitelor sisteme și poate oferi consiliere statelor membre.
În prezent, punerea în aplicare în multe state membre ale UE pare satisfăcătoare.
Aceasta dovedește că, din punct de vedere tehnic, sistemul poate funcționa cu instrumentele disponibile.
Poate fi necesară o ajustare a sistemului, în special în statele membre în care identificarea electronică a fost introdusă recent, cum este cazul Regatului Unit.
Cu toate acestea, în conformitate cu informațiile de care dispune în prezent Comisia, și în anumite părți din Regatul Unit, în special în Scoția, sistemul este deja în curs de implementare într-un mod care ar putea asigura, în general, un nivel bun de precizie și fiabilitate.
Statelor membre le revine responsabilitatea de a utiliza în mod optim diversele elemente de flexibilitate incluse în legislația actuală, pentru a garanta că obiectivele de identificare individuală și trasabilitate sunt îndeplinite.
Cu toate acestea, punerea în aplicare cu succes a sistemului poate fi realizată doar dacă operatorii cooperează deplin cu autoritățile competente.
Comisia este conștientă de costurile identificării electronice pentru sectorul creșterii ovinelor.
Pe baza datelor furnizate de statele membre, în 2007 JRC a efectuat o analiză a costurilor pentru identificarea electronică la nivel de exploatație și, în 2009, la nivel de stat membru.
Acest din urmă studiu a analizat costurile pe baza exemplului oferit de 4 state membre cu structuri agricole diferite Economic analysis of electronic identification of small ruminants in Member States (Analiza economică a identificării electronice a micilor rumegătoare în statele membre) (http://eid.jrc.ec.europa.eu/EIDpages/documents/tg/costanalysis_final_web.pdf) .
În cursul unui studiu recent, Comisia a observat că, pentru un dispozitiv electronic de identificare, costul variază între mai puțin de 1 EUR și 3 EUR, nu doar în funcție de tipul de dispozitiv de identificare, ci și în funcție de statul membru (de exemplu, în statele membre cu număr mai mare de animale care trebuie identificate, costurile sunt în general mai scăzute), în funcție de derogările pe care le aplică un stat membru și de modul în care dispozitivele sunt cumpărate sau vândute pe piață (de exemplu: achiziționare de către exploatații individuale sau în cadrul unor licitații mai ample).
Din experiența trecută în ceea ce privește sistemul de identificare a bovinelor reiese că este probabilă o scădere a costurilor de punere în aplicare, precum și o atenuare a diferențelor privind prețurile care există în prezent între statele membre.
Cu toate acestea, estimări mai precise privind costurile suportate de autorități și de operatori ar putea fi efectuate într-o etapă ulterioară.
Legislația UE nu stabilește cine ar trebui să acopere costurile identificării electronice.
Statele membre pot susține financiar crescătorii de ovine pentru introducerea identificării electronice în cadrul normelor UE privind ajutoarele de stat.
Este posibilă acordarea unui sprijin în cadrul unor diverse măsuri privind dezvoltarea rurală.
De exemplu, în cadrul măsurii „Respectarea standardelor bazate pe legislația comunitară (articolul 31 din Regulamentul (CE) nr.
1698/2005 JO L 277, 21.10.2005, p.
1 -40. )”, sprijinul poate contribui parțial la compensarea costurilor și a pierderilor de venit suportate de agricultorii care trebuie să aplice standarde în domenii cum sunt sănătatea animalelor și bunăstarea animalelor.
Aceste standarde trebuie să fi fost adoptate recent în legislația națională de punere în aplicare a legislației UE și să impună în practica agricolă noi obligații sau restricții care au un impact important asupra costurilor normale de exploatare agricolă și afectează un număr semnificativ de agricultori.
De asemenea, în cadrul măsurii „Modernizarea exploatațiilor agricole (articolul 26 din Regulamentul (CE) nr.
1698/2005)”, poate fi acordat sprijin pentru investiții care îmbunătățesc performanța globală a exploatației agricole și respectă standardele UE aplicabile investiției respective.
Atunci când investițiile sunt realizate în scopul respectării standardelor UE, sprijinul poate fi acordat numai pentru investițiile realizate pentru a respecta standarde ale UE recent introduse.
Regulamentul (CE) nr.
21/2004 este menționat în lista din anexa II la Regulamentul (CE) nr.
73/2009 al Consiliului JO L 30, 31.1.2009, p.
16 -99. și, prin urmare, cerințele sale sunt relevante din punct de vedere al ecocondiționalității.
Aceasta înseamnă că, în cazul în care agricultorii nu respectă acele cerințe, plățile din cadrul PAC pe care le pot solicita pot fi reduse sau chiar retrase în totalitate pentru anul în cauză, în funcție de gravitatea, amploarea, continuitatea și repetiția încălcării.
Dacă sunt detectate încălcări, autoritățile naționale competente iau măsuri și aplică sancțiuni, după caz, atât în ceea ce privește legislația veterinară, cât și în ceea ce privește ecocondiționalitatea.
Responsabilitatea stabilirii de proceduri pentru controale și sancțiuni pe baza legislației UE le revine autorităților naționale competente.
Aceste sancțiuni ar trebui să fie eficace, proporționale și cu efect de descurajare.
Principalul obiectiv al Regulamentului (CE) nr.
21/2004 este asigurarea unui sistem eficient de identificare și trasabilitate a ovinelor și caprinelor în interiorul statelor membre și între acestea și îmbunătățirea combaterii bolilor animalelor în condițiile pieței unice.
Sistemul UE depășește standardele privind trasabilitatea stabilite în Codul sanitar pentru animale terestre al Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OIE).
Cu toate acestea, UE solicită măsuri care asigură protecția sănătății animale și siguranța alimentară în UE, în conformitate cu principiile și normele Organizației Mondiale a Comerțului privind aplicarea Acordului privind măsurile sanitare și fitosanitare (Acordul MSF al OMC).
În conformitate cu legislația UE referitoare la sănătatea animală și siguranța alimentelor, importurile de animale vii și de produse de origine animală sunt permise doar din țări terțe sau părți ale acestora care au fost autorizate în mod specific în urma unei evaluări aprofundate a performanței autorităților competente și a unei misiuni favorabile efectuate de Oficiul Alimentar și Veterinar.
În ceea ce privește sistemul de identificare electronică pentru bovine, actualul regulament privind identificarea bovinelor și etichetarea cărnii de vită și mânzat Regulamentul (CE) nr.
1760/2000, JO L 204, 11.8.2000, p.1 . asigură deja trasabilitatea individuală a acestor animale prin crotalii convenționale, pașapoarte în format hârtie, registre ale exploatațiilor și baze de date naționale.
Deja în 2005, Comisia a prezentat un raport Consiliului și Parlamentului European privind posibilitatea introducerii identificării electronice pentru bovine COM (2005) 9 final. .
În scopul pregătirii unei inițiative legislative, Comisia a lansat în 2008 un studiu extern privind introducerea identificării electronice ca metodă oficială de identificare a bovinelor în întreaga UE http://ec.europa.eu/food/animal/identification/bovine/docs/EID_Bovine_Final_Report_en.pdf. , care a fost finalizat în iunie 2009.
În plus, Comisia a lansat în 2009 un proiect IT intern al Comisiei „Bovine ID exchange” (BOVEX). .
În prezent, sunt în desfășurare lucrările de finalizare a unei evaluări a impactului pentru o posibilă inițiativă legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr.
1760/2000 privind identificarea bovinelor.
În ceea ce privește impactul aplicării dispozitivelor electronice de identificare pentru ovine și caprine asupra bunăstării animalelor, o gamă largă de dispozitive de identificare poate fi autorizată de statele membre în cadrul Regulamentului (CE) nr.
21/2004, cum ar fi transponderul tip bolus, crotaliile electronice cu forme și greutăți diferite, o marcă pe chișiță sau un tatuaj.
Statelor membre le revine responsabilitatea de a alege dispozitivele de identificare care s-ar putea adapta mai bine necesităților lor, luând în considerare, de asemenea, potențialul lor de a cauza probleme privind bunăstarea animalelor.
Comisia este informată cu privire la faptul că, în Regatul Unit, au fost identificate unele probleme legate de unele dispozitive de identificare specifice și că autoritățile întreprind acțiuni corective pentru a reduce la minimum aceste probleme.
Comisia consideră că sistemul UE de identificare și trasabilitate pentru ovine și caprine este, în general, proporțional cu obiectivele, luând în considerare impactul devastator pe care îl pot avea unele boli ale animalelor, și nu preconizează modificări ale Regulamentului (CE) nr.
21/2004.
Cu toate acestea, a fost și rămâne deschisă în ceea ce privește ajustarea unor aspecte tehnice din cadrul actualei legislații, dacă este necesar, pentru a îmbunătăți soliditatea și fiabilitatea globale ale sistemului și, în același timp, pentru a reduce costurile sale de punere în aplicare, ori de câte ori este posibil.
