VIP-uri la Parlamentul European - partea a doua
Instituţii
2008-08-14 - 08:59
VIP-uri la Parlamentul European - partea a doua Politicieni, experţi, lideri spirituali şi reprezentanţi ai cetăţenilor au făcut numeroase vizite la Parlament pentru a vorbi deputaţilor europeni despre cauzele lor.
În dosarul de faţă - care reprezintă continuarea unui dosar publicat pe 28 iulie - vă oferim câteva dintre interviurile pe care le-am luat acestora.
Ultimul preşedinte al URSS, Mihail Gorbaciov, consilierul special al Secretarului General ONU, Jeffrey Sachs, preşedintele Comisiei interguvernamentale pentru schimbările climatice, domnul Rajendra K. Pachauri, primul ministru suedez, Fredrik Reinfeldt, preşedintele Sloveniei, Danilo Türk, preşedintele Băncii Centrale Europene, Jean-Claude Trichet şi primul ministru sloven, Janez Janša ne-au vorbit despre probleme actuale precum schimbarea climatică şi protejarea mediului înconjurător, eradicarea sărăciei şi securitatea globală.
20080707FCS33608
Mihail Gorbaciov: „Trebuie să vâslim împreună“
Ultimul preşedinte al URSS la Parlamentul European La sfârşitul lunii mai, în cadrul galei Energy Globe Awards, fostul preşedinte al URSS, Mihail Gorbaciov, a primit un premiu pentru realizările sale de o viaţă.
Acum preşedinte al Fundaţiei Gorbaciov şi al Fundaţiei Crucea Verde (organizaţie internaţională pentru mediul înconjurător care iniţiază proiecte umanitare şi caritabile), domnul Gorbaciov cere o definiţie nouă a progresului şi crede că dezvoltarea durabilă este baza păcii durabile.
În cadrul unei conferinţe de presă susţinute înaintea galei Energy Globe Awards, Mihail Gorbaciov a spus că lumea este foarte aproape pe „linia roşie“ a mediului înconjurător.
Nicio ţară nu poate aborda singură problemele legate de schimbarea climatică, a spus dumnealui, cerând o colaborare internaţională în domeniu.
Fost ministru indian şi activist în domeniul protecţiei mediului înconjurător, doamna Maneka Gandhi a spus că domnul Gorbaciov „a schimbat întreaga lume“.
Putem spune că degradarea mediului înconjurător este principala problemă a umanităţii în situaţia în care atâţia oameni trăiesc sub limita sărăciei?
Ce aţi spune celor care pretind că nu îşi permit luxul de a-şi schimba obiceiurile?
Principalele probleme sunt sărăcia, calitatea aerului şi a apei, lipsa igienei, productivitatea agricolă scăzută - dar toate acestea sunt legate de ecologie.
Este ilogic să spui că ecologia este un lux - protejarea mediului înconjurător este prioritatea principală a epocii în care trăim.
A doua prioritate este lupta împotriva sărăciei, deoarece există încă două miliarde de oameni care trăiesc cu un dolar sau doi pe zi.
A treia prioritate este securitatea globală, inclusiv ameninţarea nucleară şi armele de distrugere în masă.
Am pus ecologia pe primul loc pentru că ne priveşte pe toţi.
Aţi iniţiat multe schimbări în Uniunea Sovietică şi aţi făcut multe lucruri pentru a pune capăt războiului rece.
Ce lecţii putem învăţa din această experienţă în reconstrucţia lumii, iniţierea „gândirii noi“ şi combaterea „războiului fierbinte“ împotriva naturii?
La jumătatea anilor '80 liderii statelor mari şi-au dat seama că trebuie făcut ceva urgent.
Dumnezeu a făcut ca drumurile liderilor Gorbaciov, Reagan, Bush, Thatcher, Mitterrand şi ale altora să se intersecteze; aceştia au fost îndeajuns de înţelepţi pentru a depăşi prejudecăţile şi clişeele şi au început să discute despre ameninţarea nucleară.
Acum lumea este diferită, cunoaştem globalizarea, statele sunt mai interdependente, ţări ca Brazilia, China şi India au urcat pe scena…
Cea mai importantă lecţie pe care am primit-o atunci este că trebuie să dezvoltăm dialogul.
Trebuie să construim încrederea.
Trebuie să renunţăm la forţă în politică pentru că forţa nu aduce nimic bun.
Trebuie să înţelegem că suntem în aceeaşi barcă, trebuie să vâslim împreună; dacă nu, unii vâslesc, alţii toarnă apă în barcă, unii fac chiar o gaură în barcă.
Nimeni nu are de câştigat în felul acesta.
Să ne uităm la SUA şi Irak; toată lumea era împotrivă iniţiativei SUA, chiar şi aliaţii lor, dar nu au ascultat şi ce s-a întâmplat?
Acum nu mai ştiu cum să iasă de acolo.
Acum toţi înţelegem că Statele Unite sunt foarte importante, că depindem de ele şi dacă SUA de destramă se prăbuşeşte toată lumea.
Trebuie să îi ajutăm să iasă de acolo.
Asta înseamnă că e nevoie de cooperare, avem nevoie de o nouă ordine a lumii şi de mecanisme globale pentru a o administra.
După războiul rece toată lumea vorbea despre o nouă ordine a lumii, chiar şi Papa ni s-a alăturat spunând că avem nevoie de o nouă ordine, mai stabilă, mai corectă, mai umană.
Cu toate acestea, URSS s-a destrămat (în primul rând din cauza unor probleme interne) iar SUA nu au rezistat tentaţiei de a se folosi de confuzia creată.
Elitele politice s-au schimbat, cei care au pus capăt războiului rece au părăsit scena lumii, cei noi au vrut să îşi scrie istoria proprie.
Aceste erori de viziune, deciziile neadecvate şi paşii greşiţi au făcut ca lumea să nu mai poată fi guvernată.
Acum trăim în haos.
Noi stiluri de viaţă şi noi mecanisme politice pot renaşte din haos, dar, în acelaşi timp, haosul poate duce şi la tulburare şi conflict armat.
„Spre o civilizaţie nouă“ este motto-ul Fundaţiei Gorbaciov.
Cum arată această civilizaţie nouă?
De unde îşi poate obţine lumea resursele uriaşe de care are nevoie pentru aceste schimbări fundamentale?
Nu este vorba mereu de bani.
Dacă problemele internaţionale sunt abordate dezordonat este nevoie de bani mulţi.
Dar avem nevoie de încredere, cooperare, dialog, ajutor şi schimburi reciproce.
De ce creşte economia din Europa?
Din cauza existenţei UE.
Aceasta este calea către noi oportunităţi, Uniunea Europeană este un exemplu bun.
Bineînţeles că nu toate lucrurile sunt perfecte în UE.
Din punctul meu de vedere, Uniunea Europeană este un sistem deja supra-încărcat.
UE are nevoie de înţelepciune pentru a şti când să se oprească, să se extindă şi să avanseze - nu să se grăbească şi să facă salturi prea mari.
Credeţi că Rusia este pe calea cea bună în momentul de faţă?
Cred că direcţia în care se îndreaptă Rusia este cea bună.
Cu toate acestea, Rusia este la jumătatea drumului în tranziţia democratică.
Dar Rusia va merge înainte acum.
În vremea lui Boris Elţîn toată lumea trata Rusia ca pe o cârpă de şters pe jos.
Acest lucru nu mai este posibil acum.
Trebuie să uităm acele momente.
Rusia va fi la nivelul celorlalţi.
Kofi Annan şi Mihail Gorbaciov la Parlamentul European pentru Energy Globe Awards Fundaţia Gorbaciov (în engleză) Fundaţia Internaţională Crucea Verde (în engleză) Energy Globe Awards - Conferinţă de presă din 26 mai cu Hans-Gert Pöttering, Mihail Gorbaciov, Manika Gandhi, Audio, 47:06 (în engleză)
Jeffrey Sachs despre criza alimentară: ţările sărace trebuie să producă mai multă hrană
Jeffrey Sachs crede că eradicarea sărăciei este posibilă Consilier special al Secretarului General ONU, Jeffrey Sachs a participat la începutul lunii mai la o reuniune a Comisiei pentru Dezvoltare pentru a discuta cu deputaţii europeni despre criza alimentară şi cea a sănătăţii în ţările în curs de dezvoltare.
Situat de revista „Time“ printre cei mai influenţi oameni din lume şi colaborator al starurilor rock Bono şi Madonna, dumnealui crede că eradicarea sărăciei este posibilă.
Am vorbit cu domnul Sachs despre situaţia actuală şi posibilităţi de rezolvare a crizei.
Preţurile alimentelor au crescut rapid pe plan mondial.
De ce?
Cererea de hrană a depăşit oferta.
Oferta este scăzută din mai multe cauze: în primul rând, producţia este încă foarte scăzută în Africa şi în alte zone sărace; în al doilea rând, schimbarea climatică are influenţe şocante în Australia, Europa şi alte zone în care se cultivă cereale; în al treilea rând, o parte a producţiei de alimente a fost deviată spre combustibilii biologici; în al patrulea rând, nivelul de inventariere este foarte scăzut (de aceea, când cererea a crescut, rezerva de cereale nu era prea mare, surplusul era mic, de aceea preţurile au explodat); în al cincilea rând, barierele comerciale care au fost impuse de statele exportatoare pentru a menţine preţurile la un nivel scăzut au făcut ca preţurile în ţările importatoare să crească rapid.
Dar principala provocare este faptul că cererea de hrană a crescut şi oferta nu a ţinut pasul.
Secretarul general ONU a spus că preţurile mari la alimente ar putea împiedica realizarea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului, printre care reducerea la jumătate a sărăciei până în 2015.
Sunteţi de acord?
Bineînţeles!
Pasul cel mai important este creşterea producţiei în zonele sărace.
Majoritatea acestor regiuni - şi mă refer în primul rând la Africa - produc doar jumătate sau o treime din cât ar putea produce.
Problema este că fermierii sunt atât de săraci încât nu îşi pot permite să cumpere seminţele bune, să fertilizeze pământul sau să irige terenurile agricole.
De aceea cred că, pentru a depăşi actuala criză alimentară, trebuie să ajutăm prin finanţarea producţiei în ferme în ţările sărace - creşterea producţiei va duce la scăderea preţurilor şi astfel va fi rezolvată situaţia de urgenţă.
Sistemul agricol european a fost întotdeauna subiect central în discuţiile despre comerţul internaţional.
Cum poate contribui Europa la rezolvarea crizei alimentare?
Cel mai important lucru pe care îl poate face Europa este finanţarea producţiei în ţările sărace.
Acest lucru reprezintă din punctul meu de vedere pasul numărul unu: foarte practic.
De exemplu, când în Malawi s-a introdus în 2005 un program prin care orice fermier avea acces la fertilizatori şi seminţe de calitate, această ţară mică şi-a dublat producţia de hrană şi de atunci producţia a rămas constantă.
Această politică este costisitoare, deoarece guvernul asigură preţuri reduse de producţie pentru fermieri - aici ar putea ajuta Europa finanţând guvernele africane care la rândul lor vor finanţa fermierii.
Un al doilea pas - nu tot atât de urgent, dar folositor - ar fi revizuirea politicii în domeniul carburanţilor biologici, prin promovarea celor care nu intră în competiţie cu hrana şi care nu blochează terenurile care ar putea fi folosite pentru producţia de alimente.
Este criza alimentară o problemă ce trebuie abordată doar de guverne şi mari corporaţii sau pot contribui şi oamenii, la nivel individual?
Cred că pe termen scurt problema poate fi abordată de guverne, prin programe care să crească producţia de hrană în ţările sărace.
Pe termen lung, stilul nostru de viaţă şi obiceiurile alimentare pot juca un rol important.
Toţi ştim că este nevoie de opt kilograme de cereale pentru obţinerea unui kilogram de carne roşie.
Deci, prin consumul de carne, forţăm sistemul alimentar.
De aceea cred că dietele sănătoase, cu mai puţină carne roşie, mai multe legume şi mai mult peşte sunt benefice pentru planetă.
Dar în criza din momentul de faţă ce putem face este să spunem guvernelor că nu vrem ca politicile să neglijeze nevoile urgente ale câtorva miliarde de oameni.
Vrem ca Europa, SUA şi alte guverne să ajute fermierii din statele sărace să producă mai multă hrană, astfel încât criza să nu persiste.
Criza alimentară şi cea a sănătăţii în ţările în curs de dezvoltare - pagina de presă (în engleză) Comisia pentru Dezvoltare Preţul alimentelor, descărcarea de gestiune, Galileo - în plen în aprilie Creşterea preţurilor la alimente şi biocarburanţi: dezbatere cu deputaţii europeni şi directoarea Programului alimentar mondial al Naţiunilor Unite - pagina de presă (în engleză) Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (în engleză)
Rajendra K. Pachauri la Parlamentul European: „Înotăm sau ne scufundăm împreună“
Rajendra Pachauri ne-a vorbit despre schimbarea climatică Laureat al premiului Nobel şi preşedinte al Comisiei interguvernamentale pentru schimbările climatice, domnul Rajendra K. Pachauri a vizitat Parlamentul European în martie.
După ce s-a întâlnit cu preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Pöttering, dumnealui ne-a acordat în exclusivitate un interviu, vorbindu-ne despre schimbarea climatică şi noile tehnologii.
Citându-l pe Mahatma Gandhi: „fii tu însuţi schimbarea pe care o vrei în lume“, domnul Pachauri a cerut Europei să fie lider în lupta împotriva încălzirii globale.
Schimbarea climatică este probabil cea mai mare ameninţare la adresa securităţii lumii în momentul de faţă, chiar mai mare decât terorismul.
UE a pus recent în centrul politicii de securitate acţiunea împotriva schimbării climatice.
Despre ce ameninţări este vorba?
Schimbarea climatică poate aduce probleme în disponibilitatea apei pe glob.
Acesta este rezultatul schimbărilor în precipitaţii şi topirii gheţarilor în diferite zone ale lumii, iar cererea pentru apă este în creştere.
În mai multe regiuni din lume ar putea apărea conflicte pentru resurse naturale precum apa.
Alte ameninţări ar fi evenimentele extreme ca inundaţiile, seceta, valurile de căldură, care vor deveni mai frecvente şi vor creşte în intensitate.
Un alt motiv pentru migrarea populaţiei ar putea fi impactul asupra agriculturii.
Populaţiile din regiunile care nu produc îndeajuns de multă hrană pentru nevoile personale nu vor avea de ales şi se vor deplasa către alte locuri, iar când acest lucru implică un număr mare de oameni intervin conflictele.
Presupun că atunci când Comitetul Norvegian pentru premiul Nobel a oferit premiul pentru pace Comisiei interguvernamentale pentru schimbările climatice şi domnului Al Gore, acesta a luat în considerare ameninţarea pe care schimbarea climatică o reprezintă la adresa păcii şi stabilităţii.
Nicio parte a globului nu este imună la ameninţarea la adresa securităţii.
Trebuie să fim conştienţi de acest lucru.
O mare bucată de gheaţă a început să se dezlipească de Antarctica.
De ce ar trebui să ne îngrijoreze acest lucru şi topirea gheţarilor?
Pentru multe motive.
În multe regiuni ale lumii, de exemplu în Asia de Sud şi în anumite părţi ale Chinei, apa potabilă provine din gheţari.
Deci topirea gheţarilor ar putea afecta rezerva de apă din aceste regiuni.
Altă problemă ar fi ridicarea nivelului mării.
Acest lucru se întâmplă deja din cauza expansiunii termale a oceanelor, care înglobează din ce în ce mai multă căldura din atmosferă.
Dar dacă bucăţi uriaşe de gheaţă din Antarctica de Vest şi Groenlanda, care acum sunt pe uscat, vor cădea în apă, nivelul mării se va ridica mult mai mult, cu câţiva metri.
Este dificil de spus dacă şi când se va întâmpla acest lucru, dar probabilitatea există.
Poate tehnologia ajuta la oprirea încălzirii globale?
Dacă da, cum?
Întâi trebuie să recunoaştem că există o oarecare inerţie: chiar dacă reuşim să stabilizăm concentraţia de gaze cu efect de seră din atmosferă la nivelul actual, clima va continua să se schimbe câteva decenii.
De aceea nu putem opri schimbarea globală, dar putem opri intensificarea acesteia în viitor.
Este esenţial să începem să reducem gazele cu efect de seră, pentru a stabiliza atmosfera şi clima pământului.
Tehnologia poate oferi soluţii de reducere a emisiilor, dar nu este eficientă decât dacă avem politici potrivite.
Avem nevoie de politici pentru a promova dezvoltarea noilor tehnologii şi folosirea celor existente.
Noi [Comisia interguvernamentale pentru schimbările climatice] am afirmat clar în raportul nostru că tehnologia de care avem nevoie este deja disponibilă sau urmează să fie comercializată.
Dar ceastă tehnologie nu poate fi folosită decât dacă avem politicile potrivite.
Să presupunem că guvernele vor impune o taxă pe produsele din petrol; acest lucru va convinge industria de automobile să producă maşini mai eficiente, iar oamenii vor folosi mai mult transportul public.
Preţurile reprezintă un instrument important în determinarea schimbărilor.
Ce poate face Europa pentru a implica actori internaţionali în efortul de combatere a schimbării climatice?
Este foarte important să ajungem la un acord până în 2009.
Europa poate da exemplu.
Mahatma Gandhi a spus: „fii tu însuţi schimbarea pe care o vrei în lume“ şi eu cred în asta.
Europa este o entitate atât de mare şi importantă încât, dacă creează un model de succes, va reuşi să motiveze şi să inspire alte regiuni din lume.
Din punct de vedere politic, şi Europa va deveni mai puternică. […] Este minunat faptul că preşedintele Parlamentului European arată un interes atât de puternic schimbării climatice.
Mă simt privilegiat că am fost invitat aici.
Parlamentul European este o instituţie remarcabilă care emană optimism.
A avut premiul Nobel vreun impact asupra activităţii dumneavoastră sau asupra lucrărilor Comisiei interguvernamentale pentru schimbările climatice?
Cred că impactul este de două feluri.
În primul rând, cel asupra comunităţii ştiinţifice.
Este o recunoaştere, o mare încurajare şi inspiraţie pentru toţi oamenii de ştiinţă care sunt membri ai Comisiei interguvernamentale pentru schimbările climatice.
În al doilea rând, premiul a ajutat la conştientizarea pericolului reprezentat de schimbarea climatică de către cetăţenii lumii.
Premiul Nobel dă o importanţă mai mare acestei probleme.
În ceea ce mă priveşte, cred că o sa înnebunesc cu atâtea călătorii (râde).
Nu pot accepta decât 5-10% dintre invitaţiile pe care le primesc, dar şi aşa zbor non-stop.
Nu mă simt foarte bine în situaţia asta, dar trebuie să transmit mesajul mai departe.
Comunicat de presă despre discursul domnului Rajendra Pachauri la Parlamentul European Comisia interguvernamentale pentru schimbările climatice (în engleză) Comisia Schimbările climatice Alte articole despre mediul înconjurător Schimbarea climatică şi securitatea internaţională - documentul Consiliului UE (în engleză)
Fredrik Reinfeldt: Parlamentul European va avea o influenţă mai mare
Fredrik Reinfeldtm la Parlamentul European Primul Ministru suedez, Fredrik Reinfeldt, a făcut o vizită la Parlamentul European pe 19 februarie 2008 şi a vorbit deputaţilor europeni despre viitorul Europei.
Dumnealui a mai vorbit despre crearea de locuri de muncă şi nevoia ca Europa să acţioneze împotriva schimbării climatice.
Înainte de discurs, am pus domnului Reinfeldt câteva întrebări despre atitudinea sa către UE, schimbarea climatică şi Kosovo.
Care credeţi că sunt punctele forte şi punctele slabe ale Uniunii Europene?
Cele mai mari realizări ale Europei sunt pacea, cooperarea şi comerţul.
Lucrul acesta a fost posibil pentru prima dată şi Uniunea Europeană este cea care l-a făcut.
În plus, mai este deschiderea către ceilalţi, ocazia care le este dată acestora de a adera în aceleaşi condiţii.
Cea mai mare problemă este că, deşi am spus că vrem o piaţă internă, încă nu o avem.
Pentru o ţară mică, precum Suedia, care s-a îmbogăţit din comerţul cu ceilalţi, ar fi foarte util dacă piaţa internă ar fi cu adevărat o piaţă internă, fără atâtea subvenţii naţionale, fără atâta birocraţie naţională - care reprezintă o barieră în calea comerţului şi eficienţei.
Ţara dumneavoastră fiind prima care va deţine preşedinţia UE după adoptarea Tratatului de la Lisabona, credeţi că acesta va aduce schimbări majore?
Cred că toţi suntem uşuraţi pentru că discuţiile interne s-au terminat şi pentru că acum putem să ne concentrăm asupra politicii, schimbării climatice şi combaterii criminalităţii internaţionale.
Vom avea mijloace mai eficiente pentru a face aceste lucruri, dar bineînţeles că echilibrul instituţional trebuie protejat.
Cred că Parlamentul European va avea o influenţă mai mare asupra legislaţiei.
Ce părere aveţi despre schimbarea climatică?
Preşedinţia suedeză coincide cu conferinţa de la Copenhaga asupra schimbării climatice; credeţi că se va ajunge la un consens?
Aş spune că va fi unul din cele mai fantastice momente ale istoriei.
O să poată Europa să ia o decizie asupra „redistribuirii sarcinilor” (burden sharing)?
Am discutat cu Parlamentul European despre un program; statele membre trebuie să ia decizii, apoi, după ce acest program va intra în vigoare, Europa va avea o influenţă mai puternică în China, SUA, India.
Contează mult şi cine va fi noul preşedinte al Statelor Unite.
Cred şi că este nevoie de o conducere a Chinei care să se implice în această chestiune.
Nu mai putem spune că China este o economie în dezvoltare şi că este ultima parte a lumii industrializate vechi care trebuie să îşi asume responsabilităţi.
Toţi aceşti factori vor fi vizibili în toamna anului 2009, chiar dacă nu înainte de Copenhaga, măcar cât de curând posibil după.
Procesul Kyoto a fost o „coaliţie a voluntarilor“.
Problema este că şi „voluntarii“ se referă doar la număr redus de gaze cu efect de seră.
Majoritatea emisiilor provin din ţări care nu participă la protocolul de la Kyoto.
Ce puteţi spune Parlamentului European despre declaraţia de independenţă a Kosovo?
Cred că este important să încercăm să ţinem statele europene unite, dar acest lucru nu a fost posibil.
Acum Consiliul de Securitate al ONU este divizat, la fel şi Uniunea Europeană.
Chiar dacă spunem da independenţei Kosovo, trebuie să spunem în acelaşi timp că acest proces o să dureze mult sub influenţa internaţională.
De aceea nu este o nouă naţiune mâine, este o naţiune care iese la lumină şi acest lucru o să dureze mult timp.
În ceea ce priveşte Kosovo, există condiţii specifice.
Nu este o situaţie similară altor grupuri minoritare din alte ţări.
Sunt multe discuţii în contradictoriu pe această temă.
Cred că mulţi pot accepta independenţa Kosovo, dar unii se întreabă ce se va întâmpla în ţara lor.
În Kosovo este o situaţie specială.
Idealul Europei este înlăturarea barierelor şi circulaţia mai liberă a persoanelor.
Deci nu vom accepta bariere noi, care să-i despartă pe oameni, această idee nu este europeană.
Avem nevoie de o perspectivă europeană asupra Kosovo, Serbiei şi Balcanilor de Vest în general.
Nivelul ridicat de trai şi şomajul redus din Suedia pot fi model pentru alte state din Europa?
(Râde) Cred că fiecare vrea propriul lui model.
Eu cred că avem un model nordic de nivel ridicat de trai.
Cred însă că trebuie să creăm noi locuri de muncă pentru a-l susţine.
Mai multe locuri de muncă şi mai multă productivitate sunt condiţiile unei economii puternice.
Fredrik Reinfeldt la Parlamentul European - pagina de presă Site-ul guvernului Suediei Discursul Primului Ministru suedez, Fredrik Reinfeldt, Audio, 23:47 (în engleză) Dezbaterea grupurilor politice , Audio, 32:09 (în engleză)
Interviu cu preşedintele sloven, Danilo Türk
Danilo Türk: Uniunea Europeană ar trebui să fie mai activă în cadrul ONU Înainte să devină preşedintele Sloveniei în noiembrie 2007, Danilo Türk a avut o carieră distinsă la Naţiunile Unite, care a culminat cu numirea sa pe postul de Asistent al Secretarului General pentru Afaceri Politice.
Miercuri, 23 aprilie, domnul Türk a făcut o vizită la Parlamentul European, la Strasbourg.
Într-un interviu pe care ni l-a acordat în exclusivitate, dumnealui ne-a vorbit despre rolul UE şi ONU în promovarea drepturilor omului şi în abordarea creşterii preţurilor la alimente.
Astăzi, aţi vorbit la Parlamentul European în calitate de preşedinte al ţării ce deţine preşedinţia UE.
În 1998 şi 1999, în calitate de ambasador al Sloveniei la ONU aţi prezidat Consiliul de Securitate.
Puteţi compara aceste experienţe?
Aceste două experienţe sunt complet diferite.
Consiliul de Securitate este un organism care se ocupă cu crize şi gestionarea acestora, Uniunea Europeană este o comunitate de state care a construit instituţii comune eficiente şi au un program şi obiective politice ambiţioase.
Experienţa de la Consiliul de Securitate poate fi de folos, deoarece şi Europa a trebuit şi va trebui să facă faţă unor crize din diferite părţi ale lumii.
Trebuie să avem cunoştinţele necesare pentru a aborda aceste probleme.
Pot aceste două instituţii - UE şi ONU - să contribuie la rezolvarea problemelor legate de creşterea preţurilor la alimente, unul din subiectele principale de pe ordinea de zi de ieri a sesiunii?
Pe termen scurt nu sunt optimist.
Cred că aceste două organizaţii nu sunt pregătite pentru creşterea preţurilor la alimente.
Pregătirea unor măsuri eficiente ia timp.
Uniunea Europeană are o politică agricolă comună în care poate fi găsită o soluţie pentru piaţa alimentară.
Aş spune că UE este mai bine pregătită decât ONU.
Rolul ONU se desfăşoară pe termen mai lung prin Organizaţia pentru Alimentaţie şi Agricultură, care a făcut deja multe pentru ameliorarea agriculturii şi a producţiei de alimente.
Nici Programul Alimentar Mondial nu poate gestiona criza generală, datorată lipsei globale de alimente.
Tocmai v-aţi întors dintr-o vizită în America Latină.
Înfiinţarea de uzine industriale pentru producţia de biocombustibili este încă în creştere în America Latină, în special în Brazilia.
Mulţi oameni consideră că biocombustibilii contribuie la creşterea preţurilor la alimente, dar şi la încălzirea globală.
Care este părerea dumneavoastră?
Situaţia este diferită în diferitele state din America Latină.
Peru nu se poate compara cu Argentina, de exemplu.
Fiecare ţară are problemele şi avantajele sale.
Brazilia se află într-o situaţie specială datorită cantităţii de biocombustibili pe care îi produce.
Acum, brazilienii se gândesc la alternative.
S-au găsit noi rezerve de petrol la adâncime mare şi este posibil ca Brazilia să reducă producţia de biocombustibili.
Preţurile mari la alimente duc la creşterea sărăciei; un procent mai mare din populaţia lumii trăieşte acum sub limita sărăciei.
Standardele de viaţă joase duc şi la erodarea drepturilor omului în sens global.
Credeţi că Uniunea Europeană - şi Parlamentul European - protejează drepturile omului aşa cum trebuie?
Tratatul de la Lisabona include Carta drepturilor fundamentale, care va crea noi posibilităţi.
Pe scurt, există motive de optimism.
Dar este nevoie şi de inovare.
Parlamentul European ar putea organiza mai multe dezbateri şi audieri privind drepturile omului, contribuind astfel la consolidarea politicii pentru drepturile omului ca politică europeană comună.
În plus, Uniunea Europeană ar trebui să fie mai activă în cadrul ONU - deşi, pentru acest lucru, este necesară o ajustare a mecanismelor de decizie.
Căutarea consensului în orice domeniu şi cu orice preţ poate duce la diluarea poziţiei finale şi la diminuarea eficienţei acţiunilor.
Turbulenţele de pe piaţa financiară şi răsturnarea economică la nivel mondial îi preocupă pe liderii internaţionali.
Preşedinţia UE situează Slovenia în fruntea eforturilor internaţionale de abordare a acestor probleme.
Cum reacţionează slovenii la acest rol global?
În Uniunea Europeană, şi în special în zona euro, simţim o oarecare protecţie graţie monedei unice.
În Europa şi în Japonia neliniştea nu este atât de mare ca în SUA.
Cred că această încredere în sine a Europei îi ajută pe sloveni să rămână stabili în faţa problemelor cu care se confruntă.
Neliniştea datorată fluctuaţiilor de la bursa din Ljubljana este mai obişnuită pentru sloveni decât schimbările de pe piaţa financiară la nivel mondial.
Site-ul preşedintelui sloven (în engleză) Site-ul Preşedinţiei slovene a UE (în engleză) Discursul preşedintelui sloven la Parlamentul European - pagina de presă (în engleză)
Jean-Claude Trichet: „este încă prea devreme să tragem concluzii definitive“
Jean-Claude Trichet la Parlamentul European Pe 23 ianuarie, preşedintele Băncii Centrale Europene, Jean-Claude Trichet, a participat la reuniunea anuală a Comisiei pentru Afaceri economice şi monetare cu parlamentele naţionale.
Într-un moment de turbulenţă a pieţelor financiare internaţionale şi după ce Rezerva Federală a Statelor Unite a anunţat o reducere a ratei dobânzii, vizita domnului Trichet a fost mai mult decât binevenită la Parlamentul European.
După reuniune, am ascultat reacţiile câtorva deputaţi europeni.
Principalul rol al băncilor centrale naţionale este de a „asigura stabilitatea financiară“, a spus domnul Trichet astăzi.
După părerea dumnealui, eficienţa gestionării unei crize depinde foarte mult de existenţa unui cadru eficient de control, care să poată identifica problemele şi reacţiona din primul moment al unei ameninţări potenţiale.
Domnul Trichet a subliniat faptul că „la nivel european, un element cheie este dimensiunea trans-naţională“.
Sistemul euro permite luarea de decizii eficiente în zona băncilor centrale, spune domnul Trichet, cu toate că „la nivel european este nevoie şi de alte măsuri“.
Datorită legăturilor din ce în ce mai strânse între structurile de piaţă, tulburările potenţiale se manifestă în toată Uniunea Europeană, de aceea preşedintele Băncii Centrale Europene insistă ca orice criză de dimensiune trans-naţională să poată fi detectată de un cadru pentru stabilitatea financiară.
Inflaţia trebuie controlată în orice situaţie
Datorită complexităţii pieţei actuale, „este încă prea devreme să tragem concluzii definitive“, a spus domnul Trichet.
Dumnealui a insistat şi asupra importanţei controlării inflaţiei în orice situaţie.
Amintind de tulburările recente pe pieţele financiare, domnul Trichet a remarcat că „instituţiile de credit vor primi câteva lecţii de gestionare a riscului […] anumite categorii de riscuri au fost subestimate de către bănci“.
„Domnul Trichet nu a dat un răspuns situaţiei actuale, dar a fost foarte exact afirmând că politica Băncii Centrale Europene este centrată pe stabilitatea preţurilor.
A fost clar când le-a cerut celor responsabili cu stabilirea preţurilor şi partenerilor sociali să analizeze riscul inflaţiei şi presiunea constantă asupra negocierii salariilor“, a spus deputata europeană franceză Prevence Béres (PSE), preşedinta Comisiei pentru Afaceri economice şi monetare.
Cooperarea între autorităţile de control trebuie consolidată
„Încă nu ştim ce vrea să facă Banca Centrală Europeană referitor la politica monetară, sau dacă este timpul să introducem câteva măsuri […] aşa cum au făcut Statele Unite de curând“, a adăugat domnul José Manuel García-Margallo (PPE-DE, Spania), vicepreşedinte al aceleiaşi comisii. „Mi se pare că Banca Centrală Europeană seamănă cu orchestra de pe Titanic, care cânta încă în timp ce vasul se scufunda“, a mai spus deputatul spaniol.
Deputatul european german Wolf Klinz (ALDE) apreciază faptul că domnul Trichet „a spus clar că eficienţa gestionării unei crize depinde de existenţa unui cadru eficient de control“.
Domnul Klinz este în acelaşi timp de acord cu „consolidarea cooperării între autorităţile de control“.
Jean-Claude Trichet la Parlamentul European - pagina de presă (în engleză) Comisia pentru Afaceri economice şi monetare Preşedintele Băncii Centrale Europene - Jean-Claude Trichet Jean-Claude Trichet la Parlamentul European în septembrie 2007 (în engleză) Preşedintele BCE la Parlament: „Trebuie să restabilim încrederea consumatorilor” Deputaţii europeni trag învăţăminte din criza pieţelor mondiale de capital Discursul preşedintelui Băncii Centrale Europene, Jean-Claude Trichet , Audio, 24:26
Janez Janša: Slovenia aduce energia generaţiei care a hotărât să trăiască în UE
Slovenia aduce entuziasm Europei Miercuri, 16 ianuarie, primul ministru sloven, Janez Janša, a prezentat deputaţilor europeni priorităţile ţării sale pentru preşedinţia de şase luni a Uniunii Europene.
Dumnealui a subliniat în timpul discursului importanţa creării de locuri de muncă şi a insistat asupra găsirii unei soluţii pentru situaţia din Kosovo.
În timpul vizitei sale la Strasbourg, i-am pus domnului Janša câteva întrebări.
Slovenia este primul stat membru nou care deţine preşedinţia UE şi în acelaşi timp este o ţară nouă şi mică.
Ce perspectivă specială poate aduce Slovenia preşedinţiei UE?
Slovenia aduce ambiţiile mari, energia şi bunele intenţii ale generaţiei care a hotărât conştient să trăiască în UE şi să contribuie la viitorul european.
Acest entuziasm - demonstrat şi de referendumul referitor la aderarea la UE - este foarte mare în ţările care au aderat de curând la Uniunea Europeană, în special pentru că ştim şi care este alternativa la UE.
De aceea suntem pregătiţi să facem tot posibilul pentru menţinerea, consolidarea şi dezvoltarea Uniunii de care aparţinem.
Bineînţeles că există şi lucruri concrete pe care le-a făcut Slovenia.
M-am bucurat să aud câteva din aceste lucruri menţionate astăzi, într-o discuţie la care au luat parte aproximativ 50 de deputaţi europeni.
M-am bucurat să văd că deputaţi europeni din ţări diferite cunosc produsele noastre, imnul nostru, istoria noastră… Acest lucru ne umple de entuziasm chiar de la începutul preşedinţiei.
Una din priorităţile dumneavoastră este consolidarea relaţiei dintre Uniunea Europeană şi Balcanii de Vest.
Bineînţeles, atenţia multora este concentrată pe Kosovo în momentul de faţă.
Care sunt predicţiile dumneavoastră în legătură cu această regiune?
Cred că în următoarele luni vom ieşi din impas.
Asta nu înseamnă că o să avem neapărat o soluţie finală.
Dar o să începem să rezolvăm această problemă, în special în ceea ce priveşte statutul şi consolidarea internă în Kosovo, dar şi consolidarea situaţiei în regiunea mai largă a Balcanilor de Vest.
Slovenia poate aduce o contribuţie majoră la această consolidare, suntem pregătiţi pentru rezolvarea problemelor din Kosovo - care face parte din Europa - dintr-o perspectivă europeană.
Declaraţia de la Salonic asigură Balcanilor de Vest o perspectivă europeană.
Kosovo face parte din Balcanii de Vest.
Ce trebuie să facem acum este să lucrăm pe baza acestor două principii şi să facem paşii necesari pentru asigurarea stabilităţii în regiune; în plus trebuie să ne asigurăm că UE rămâne unită.
Site-ul preşedinţiei slovene a UE (în engleză) Janez Janša - Curriculum Vitae (în engleză) Discursul premierului sloven Janez Janša (în engleză), Audio, 33:35 Discursul preşedintelui Comisiei, José Manuel Barroso (în engleză), Audio, 12:44 Discursurile liderilor grupurilor politice (în engleză), Audio, 36:03
RO
1
PHOTO
20080715PHT34212.jpg
RO
2
PHOTO
20080516PHT29073.jpg
RO
4
LINK
http://www.gorby.ru/en/default.asp
RO
5
LINK
http://www.gci.ch/
RO
6
MULTIMEDIA
20080526MLT29931.asf
RO
7
PHOTO
20080506PHT28295.jpg
RO
9
LINK
/activities/committees/homeCom.do?body=DEVE&language=RO
RO
11
LINK
//news/expert/infopress_page/028-23505-064-03-10-903-20080307IPR23504-04-03-2008-2008-false/default_ro.htm
RO
12
LINK
http://www.un.org/millenniumgoals/
RO
13
PHOTO
20080326PHT24944.jpg
RO
15
LINK
http://www.ipcc.ch/
RO
16
LINK
/activities/committees/homeCom.do;jsessionid=5BB8A7E8219CBBD921917C9DB09E5D37.node2?body=CLIM&language=RO
RO
17
LINK
/news/public/documents_par_theme/911/default_ro.htm
RO
18
LINK
http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/reports/99387.pdf
RO
19
PHOTO
20080219PHT21660.jpg
RO
21
LINK
http://www.sweden.gov.se/sb/d/2058
RO
22
MULTIMEDIA
20080219MLT21764.asf
RO
23
MULTIMEDIA
20080219MLT21774.asf
RO
24
PHOTO
20080424PHT27623.jpg
RO
25
LINK
http://www.up-rs.si/up-rs/uprs-eng.nsf
RO
26
LINK
http://www.eu2008.si/en/index.html
RO
28
PHOTO
20080123PHT19460.jpg
RO
30
LINK
/activities/committees/homeCom.do?body=ECON&language=RO
RO
31
LINK
http://www.ecb.int/ecb/orga/decisions/html/cvtrichet.ro.html
RO
35
MULTIMEDIA
20080123MLT19418.asf
RO
36
PHOTO
20080115PHT18704.jpg
RO
37
LINK
http://www.eu2008.si/en/index.html
RO
38
LINK
http://www.eu2008.si/en/The_Council_Presidency/The_Slovenian_Government/Prime_Minister/CV_Jansa.html
RO
39
MULTIMEDIA
20080116MLT18743.asf
RO
40
MULTIMEDIA
20080116MLT18753.asf
RO
41
MULTIMEDIA
20080116MLT18797.asf
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080523STO29733 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080505IPR28129 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080418STO27010 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080325IPR24797 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215IPR21457 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080422IPR27276 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080121IPR19247 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070913STO10347 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070906STO10164 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823STO09819 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
