P6_TA(2008)0096
Fondul mondial pentru eficienţă energetică şi energie regenerabilă
A6-0006/2008
Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2008 privind Fondul mondial pentru eficienţă energetică şi energie regenerabilă ( 2007/2188(INI) )
Parlamentul European,
–
având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată "Mobilizarea mijloacelor financiare publice şi private pentru oferirea unui acces global la servicii energetice sigure, accesibile şi care respectă clima: Fondul mondial pentru eficienţă energetică şi energie regenerabilă" ( COM(2006)0583 ),
–
având în vedere concluziile preşedinţiei Consiliului European de la Bruxelles din 8 şi 9 martie 2007,
–
având în vedere Rezoluţia sa din 25 septembrie 2007 privind o foaie de parcurs pentru energia regenerabilă în Europa Texte adoptate, P6_TA(2007)0406 .
,
–
având în vedere Rezoluţia sa din 1 iunie 2006 privind eficienţa energetică sau raţionalizarea consumului - Cartea verde JO C 298 E, 8.12.2006, p.
273.
,
–
având în vedere Rezoluţia sa din 14 decembrie 2006 privind o strategie pentru biomasă şi biocarburanţi JO C 317 E, 23.12.2006, p.
890.
,
–
având în vedere Rezoluţia sa din 29 septembrie 2005 privind cota de energie regenerabilă din UE şi propunerile de acţiuni concrete JO C 227 E, 21.9.2006, p.
599.
,
–
având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,
–
având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie şi avizele Comisiei pentru dezvoltare şi Comisiei pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară ( A6-0006/2008 ),
A.
întrucât, pentru a limita creşterea temperaturilor globale medii la maximum 2oC, trebuie să fie încurajate energiile regenerabile şi eficienţa energetică, astfel încât, după ce vor atinge un nivel maxim în 2015, emisiile globale să se diminueze;
B.
întrucât Raportul Stern privind economia schimbărilor climatice (octombrie 2006) şi rapoartele Comitetului interguvernamental privind schimbările climatice indică faptul că ţările şi persoanele cele mai sărace vor suferi cel mai devreme şi în cea mai mare măsură în urma efectelor schimbărilor climatice;
C.
întrucât sursele regenerabile de energie şi economiile de energie reprezintă elemente-cheie ale accesului durabil la serviciile energetice, contribuind la:
a)
reducerea emisiilor de CO2 şi de alte gaze cu efect de seră,
b)
asigurarea unei autonomii sporite în ceea ce priveşte furnizarea de energie,
c)
dezvoltarea unor noi tehnologii inovatoare,
d)
oportunităţi de creare de locuri de muncă şi de dezvoltare regională;
e)
reducerea deficitelor balanţei de plăţi,
f)
crearea unor oportunităţi de afaceri pentru IMM-uri,
g)
reducerea costurilor;
D.
întrucât liderii mondiali au convenit, cu ocazia Reuniunii mondiale la nivel înalt din 2002 privind dezvoltarea durabilă, să reducă la jumătate numărul persoanelor care sunt lipsite de servicii energetice de bază, în prezent 1,6 miliarde; întrucât, dacă se menţine tendinţa actuală, acest obiectiv nu va fi atins niciodată;
E.
întrucât ar trebui să fie găsite soluţii durabile la provocările în materie de energie cu care se confruntă ţările în curs de dezvoltare, prin utilizarea sporită a surselor de energie regenerabile, prin progrese mai semnificative în ceea ce priveşte eficienţa energetică şi economiile de energie;
F.
întrucât transparenţa şi răspunderea faţă de investitorii publici şi privaţi va fi de importanţă crucială în evaluarea și, posibil, creșterea sprijinului oferit de Fondul mondial pentru eficiență energetică și energie regenerabilă și întrucât monitorizarea va fi intensă, în special în primii ani de implementare a fondului,
1.
salută propunerea Comisiei privind un Fond mondial pentru eficienţă energetică şi energie regenerabilă (GEEREF);
2.
consideră că dezvoltarea durabilă, în special în ţările în curs de dezvoltare şi în economiile emergente, caracterizată de un nivel redus de emisii de gaze cu efect de seră, aer curat şi o aprovizionare durabilă cu energie, nu poate fi realizată decât prin asigurarea implementării tehnologiilor regenerabile care folosesc resurse energetice locale şi prin îmbunătăţirea accesului la energie, ce poate fi obţinută prin încurajarea investiţiilor în aprovizionarea cu energie de la distanţă şi descentralizată;
3.
consideră că printre obiectivele-cheie ale fondului ar trebui să se numere promovarea eficienţei energetice, a economisirii energiei şi a energiilor regenerabile, reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră şi a altor riscuri, îmbunătăţirea accesului la serviciile energetice în ţările cele mai sărace şi diversificarea surselor de energie în ţările în curs de dezvoltare;
4.
salută, în special, faptul că fondul urmăreşte mobilizarea investiţiilor private prin punerea la dispoziţie a unui capital de risc, deoarece, pe termen lung, acest lucru va avea o importanţă vitală pentru dezvoltarea cu succes a unor proiecte în materie de energie durabilă în ţările în curs de dezvoltare;
5.
invită Comisia să garanteze că sprijinul deplin pentru proiecte şi alegerea tehnologiei este condiţionat de îndeplinirea unor criterii globale de durabilitate şi de o contribuţie la dezvoltarea durabilă, precum şi de particularităţile geografice şi de resursele regionale existente;
6.
îndeamnă Comisia să se concentreze, atunci când execută fondul, asupra proiectelor de mică anvergură, pentru care este cel mai dificil să fie atrase investiţii din sectorul privat; consideră că Comisia ar trebui să-şi revizuiască în mod periodic limita maximă la investiţii de 10 milioane EUR pentru proiecte individuale, rezervând cel puţin o treime din fondurile disponibile pentru proiecte de mică anvergură care necesită mai puţin de 1 milion EUR;
7.
invită Comisia să se asigure că sprijinirea tuturor proiectelor privind biomasa, inclusiv proiectelor privind tratarea apelor şi a apelor uzate, din ţările în curs de dezvoltare este condiţionată de respectarea unor criterii riguroase de durabilitate care garantează că doar tehnologiile cele mai durabile beneficiază de finanţare, luând în considerare efectele pe care întregul ciclu de viaţă al acesteia îl are asupra emisiilor de gaze cu efect de seră, calităţii aerului, gestionării mediului rural, condiţiilor socio-economice şi a biodiversităţii, inclusiv conservarea pădurilor naturale şi asigurarea aprovizionării cu alimente a tuturor, prin îmbunătăţirea celor mai bune practici locale în agricultură;
8.
îndeamnă Comisia să se asigure că GEEREF sprijină proiecte fotovoltaice și o invită să sprijine dezvoltarea unor tehnologii de reţele inteligente; încurajează, în special, investiţiile adaptate necesităţilor populaţiei rurale sărace, cum ar fi electrificarea prin sisteme bazate pe energie regenerabilă (inclusiv hidroenergie, energie solară şi eoliană şi biomasă), sistemele de încălzire solară, pasteurizatoarele solare, pompele eoliene şi maşinile de gătit mai performante, precum şi sprijinirea programelor de microcredit pentru a spori participarea locală în cadrul proiectelor energetice;
9.
insistă asupra faptului că GEEREF nu trebuie să sprijine proiecte de mare anvergură care necesită mai mult de 1 milion EUR pentru sursele convenţionale de energie şi pentru combustia combinată a biomasei în centrale care funcţionează pe bază de cărbune, noi sau deja existente, utilizarea la scară mică a combustibililor fosili (de exemplu în generatoarele diesel) sau producţia la scară largă de agrocombustibili; îndeamnă Comisia să se asigure că investiţiile care provin din subfonduri sprijinite de GEEREF nu sunt destinate acestor tipuri de tehnologie; invită, prin urmare, Comisia să asigure excluderea selecţionării acestor proiecte din contractele de gestiune corespunzătoare şi din criteriile de selecţie a proiectelor;
10.
consideră că, în măsura posibilului, sprijinul ar trebui să se axeze pe proiecte care combină tehnologii în domeniul energiei regenerabile cu o eficienţă energetică ridicată, de exemplu proiecte care vizează îmbunătăţirea clădirilor existente, a iluminării şi a lanţului de refrigerare;
11.
solicită o deplină coordonare între GEEREF şi viitoarele activităţi desfăşurate sub egida cooperării internaţionale în materie de eficienţă energetică propuse de Comisie, pentru a îmbunătăţi colaborarea în materie de cercetare şi dezvoltare şi evaluare comparativă;
12.
îndeamnă Comisia să se asigure că fondul sprijină dezvoltarea pieţelor locale, a producţiei şi a capacităţilor în ţările în curs de dezvoltare, de exemplu prin sprijinirea IMM-urilor locale, astfel încât acestea să îşi poată asuma responsabilitatea pentru comercializarea unor noi tehnologii într-o anumită regiune;
13.
consideră că fondul ar trebui să fie utilizat, de asemenea, pentru a crea posibilitatea ca în special IMM-urile din statele membre să poată contribui cu cunoştinţe de ordin tehnic la dezvoltarea şi punerea în aplicare a tehnologiilor în materie de energie durabilă în ţările în curs de dezvoltare;
14.
invită Comisia să se asigure că fondul va fi coerent cu alte politici de dezvoltare ale statelor membre şi ale UE, precum şi cu iniţiative în materie de energie destinate ţărilor în curs de dezvoltare, completându-le;
15.
invită Comisia să se asigure că fondul completează şi funcţionează în mod eficient în paralel cu numeroase alte iniţiative şi fonduri internaţionale care promovează în prezent proiecte în materie de energie durabilă în ţările în curs de dezvoltare, inclusiv cele conduse de Banca Mondială şi de băncile de dezvoltare regionale, precum şi cele lansate cu ocazia Reuniunii mondiale la nivel înalt din 2002 privind dezvoltarea durabilă;
16.
invită Comisia să se asigure că fondul contribuie la reducerea obstacolelor în utilizarea Mecanismului de dezvoltare curată (MDC) în anumite ţări, în special în ţările cele mai slab dezvoltate, şi că încurajează în continuare astfel de proiecte MDC, care aduc o veritabilă valoare adăugată, au un impact pozitiv din punctul de vedere al dezvoltării durabile şi îndeplinesc criteriile sistemului Gold Standard;
17.
invită Comisia să analizeze modalităţile de extindere a fondului în viitorul context al regimului de după 2012 din cadrul Convenţiei-cadru a Organizaţiei Naţiunilor Unite privind schimbările climatice, luând în considerare faptul că energia durabilă din ţările în curs de dezvoltare va avea un rol crucial în îndeplinirea obiectivelor acestei convenţii;
18.
regretă faptul că ţinta minimă de finanţare propusă, în valoare de 100 milioane EUR - cu o contribuţie de numai 15 milioane EUR atât pentru 2007, cât şi pentru 2008 - este extrem de inadecvată pentru o contribuţie a GEEREF având în vedere obiectivul de a " spori ponderea proiectelor în domeniul eficienţei energetice şi al energiei regenerabile şi de a contribui în mod substanţial la dezvoltarea durabilă"; regretă că, până în prezent, doar câteva ţări au ales să participe financiar la fond; prin urmare, îndeamnă Comisia să-şi majoreze contribuţia, încurajând în acelaşi timp statele membre, precum şi instituţiile financiare multilaterale să-şi unească forţele pentru a spori în mod semnificativ dimensiunea fondului; solicită ca mult mai multe state membre să-şi ofere sprijinul financiar;
19.
consideră că un obiectiv-cheie al GEEREF, care este un fond deschis, ar trebui să fie, în primii ani, dezvoltarea unor modele care pot inspira alte contribuţii, crescând fluxul de investiţii în energii regenerabile şi eficienţă energetică către ţările în curs de dezvoltare şi către economiile în tranziţie, salvând de la penurie energetică mult mai multe persoane decât s-a anticipat (1-3 milioane);
20.
subliniază faptul că GEEREF trebuie să acorde prioritate satisfacerii nevoilor specifice ale ţărilor cel mai puţin dezvoltate şi intervenţiilor care s-au dovedit a fi în strânsă legătură cu reducerea sărăciei; observă că obiectivul GEEREF este de a sprijini subfonduri regionale pentru ţările din Africa subsahariană, Caraibe şi Insulele Pacific, ţările învecinate Uniunii Europene (inclusiv din Africa de Nord şi ţările din Europa de Est care nu fac parte din UE), America Latină şi Asia; solicită totuşi să se acorde o atenţie deosebită satisfacerii nevoilor ţărilor ACP; invită Comisia să se asigure că, în momentul distribuirii creditelor, finanţarea nu este alocată unui singur subfond sau la cel mult două; recomandă călduros ca, în cazul în care în portofoliu sunt incluse subfonduri destinate Chinei și Rusiei, acestea să nu absoarbă toate resursele disponibile și să fie de interes deosebit ca proiecte-pilot;
21.
recunoaşte, cu toate acestea, că, aşa cum se prevede în prezent, GEEREF s-ar putea confrunta cu dificultăţi în respectarea criteriilor ODA (Asistenţa oficială pentru dezvoltare) stabilite de Comitetul de asistenţă pentru dezvoltare al OCDE, deoarece investiţiile vor fi mai degrabă direcţionate de potenţialele câştiguri financiare decât de nevoile de dezvoltare; recunoaşte că există riscul ca reducerea sărăciei, menţionată ca obiectiv specific al GEEREF, ar putea să devină doar o prioritate secundară a fondului; prin urmare, subliniază că, în plus faţă de sarcina de a elabora criterii clare de dezvoltare pentru evaluarea proiectelor eligibile pentru finanţare din GEEREF, Comisia trebuie să majoreze semnificativ ajutorul de dezvoltare bazat pe fonduri nerambursabile pentru a asigura servicii energetice durabile pentru populaţiile cele mai sărace;
22.
invită Comisia să prezinte rapoarte periodice cu privire la progresele înregistrate în executarea fondului şi la proiectele sprijinite şi, în special să îi prezinte un raport anual de activitate;
23.
invită Comisia să propună metode de facilitare a comunicării intensive şi a schimbului de experienţă privind diversele proiecte, rezultatele lor specifice şi contribuţia acestora la dezvoltarea durabilă;
24.
încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului şi Comisiei.
