P7_TA-PROV(2011)0150
Raportul de țară pentru 2010 privind Islanda
B7-0226/2011
Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2011 referitoare la raportul de țară pentru 2010 privind Islanda
Parlamentul European,
–
având în vedere Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 31 mai 2010, prin care Islanda a fost adăugată pe lista țărilor eligibile pentru asistența UE de preaderare, destinată să ajute țările candidate să se alinieze la corpusul legislației europene,
–
având în vedere avizul Comisiei din 24 februarie 2010 referitor la cererea Islandei de aderare la Uniunea Europeană ( SEC(2010)0153 ),
–
având în vedere decizia Consiliului European din 17 iunie 2010 de a deschide negocierile de aderare cu Islanda,
–
având în vedere poziția generală a UE și poziția generală a guvernului Islandei, adoptată la reuniunea ministerială care a avut loc în deschiderea Conferinței interguvernamentale privind aderarea Islandei la Uniunea Europeană, la 27 iulie 2010,
–
având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Strategia de extindere și principalele provocări în perioada 2010-2011” ( COM(2010)0660 ) și raportul de țară pentru 2010 privind Islanda, adoptat la 9 noiembrie 2010,
–
având în vedere Rezoluția sa din 26 noiembrie 2009 referitoare la documentul de strategie privind extinderea, prezentat de Comisie în 2009, cu privire la țările din regiunea Balcanilor de Vest, Islanda și Turcia JO C 285 E, 21.10.2010, p.
47.
,
–
având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2010 referitoare la cererea Islandei de aderare la Uniunea Europeană Texte adoptate, P7_TA(2010)0278 .
,
–
având în vedere recomandările formulate cu ocazia primei reuniuni a Comisiei parlamentare mixte UE-Islanda, adoptate în octombrie 2010,
–
având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,
A.
întrucât Islanda îndeplinește criteriile de la Copenhaga, iar negocierile de aderare cu Islanda au fost deschise la 27 iulie 2010, în urma aprobării de către Consiliu;
B.
întrucât procesul de examinare analitică a început la 15 noiembrie 2010, fiind prevăzut să dureze până la 17 iunie 2011;
C.
întrucât, conform consensului reînnoit cu privire la extindere, înaintarea fiecărei țări pe drumul aderării la Uniunea Europeană se bazează pe merite;
D.
întrucât Islanda cooperează deja îndeaproape cu UE, în calitate de membru al Spațiului Economic European (SEE), al Acordurilor de la Schengen și al Regulamentului de la Dublin și, în consecință, a adoptat deja o parte semnificativă a acquis-ului;
E.
întrucât Islanda contribuie la coeziunea și solidaritatea europeană prin intermediul mecanismului financiar din cadrul SEE și cooperează cu UE în cadrul operațiunilor de menținere a păcii și de gestionare a crizelor,
1.
salută începerea negocierilor de aderare cu Islanda în iulie 2010; consideră că este esențial să fie create condițiile pentru a finaliza procesul de aderare a Islandei și pentru ca aderarea acesteia să fie încununată de succes,
Criteriile politice
2.
salută perspectiva de a primi, ca nou membru al UE, o țară cu o puternică tradiție democratică și cultură civică; subliniază că aderarea Islandei la UE va consolida și mai mult rolul Uniunii de promotor și apărător la scară mondială al drepturilor omului și libertăților fundamentale;
3.
felicită Islanda pentru bunele sale rezultate în protejarea drepturilor omului și asigurarea unui înalt nivel de cooperare cu mecanismele internaționale de protecție a drepturilor omului;
4.
sprijină eforturile actuale vizând consolidarea cadrului legislativ referitor la libertatea de exprimare și accesul la informație; salută, în acest sens, Inițiativa islandeză privind mijloacele moderne de informare în masă, care permite atât Islandei, cât și UE, să ocupe o poziție puternică în ce privește protecția juridică a libertăților de exprimare și de informare;
5.
salută înființarea Comisiei parlamentare mixte UE-Islanda în octombrie 2010 și este convins că acest forum va contribui la îmbunătățirea cooperării dintre parlamentul Islandei (Althingi) și Parlamentul European în timpul procesului de aderare;
6.
încurajează în mod ferm autoritățile islandeze să armonizeze drepturile cetățenilor UE referitoare la dreptul acestora de a vota la alegerile locale din Islanda;
7.
constată progresele înregistrate în întărirea independenței puterii judecătorești și salută măsurile adoptate în mai 2010 de autoritățile islandeze în vederea abordării poziției dominante a ministrului justiției în materie de numire a magistraților, precum și modificările Legii magistraturii, prin care se consolidează independența acestora, subliniind, în același timp, necesitatea implementării riguroase a acestor măsuri;
8.
salută activitatea desfășurată de Biroul procurorului special, precum și raportul Comisiei speciale de anchetă înființate în decembrie 2008 de parlamentul islandez în vederea anchetării și analizării proceselor care au dus la prăbușirea sistemului bancar și progresul înregistrat în abordarea consecințelor de natură politică, instituțională și administrativă a prăbușirii sistemului bancar islandez, subliniind, în același timp, că implementarea recomandărilor acesteia este încă în curs și trebuie continuată prin eforturi susținute;
Criteriile economice
9.
salută faptul că Islanda a obținut, în general, rezultate satisfăcătoare în ceea ce privește implementarea obligațiilor SEE și capacitatea sa de a face față presiunii concurențiale și forțelor pieței din interiorul UE;
10.
subliniază, cu toate acestea, faptul că ultimul raport al AELS privind tabloul de indicatori arăta că deficitul de transpunere al Islandei a crescut ușor și că, la valoarea de 1,3%, a rămas deasupra țintei provizorii de 1%, dar că întârzierea de transpunere s-a redus;
11.
salută acordul la care au ajuns reprezentanții guvernelor Islandei, Țărilor de Jos și Regatului Unit în privința chestiunii Icesave, în special cu privire la garantarea rambursării costurilor aferente plății garanțiilor minime depunătorilor de la filialele Landsbanki Islands hf. din Regatul Unit și din Țările de Jos; salută aprobarea acordului cu o majoritate de trei pătrimi de către Parlamentul Islandei la 17 februarie 2011; ia act de decizia Președintelui Islandei de a supune proiectul de lege unui referendum și speră să se încheie procedura în constatarea încălcării obligațiilor, inițiată la 26 mai 2010 de către Autoritatea de supraveghere a AELS împotriva guvernului Islandei;
12.
salută faptul că deficiențele de natură instituțională din sectorul financiar au fost soluționate și că s-au înregistrat progrese în consolidarea practicilor de reglementare și supraveghere bancară, în special în ce privește competențele Autorității de supraveghere financiară;
13.
salută prezentarea, de către Islanda, Comisiei Europene, a primului său program economic de preaderare ca un pas important în etapa de preaderare și speră că dialogul economic bilateral anual care a fost anunțat va consolida cooperarea dintre cele două părți;
14.
încurajează autoritățile islandeze să continue în direcția elaborării unei strategii vizând liberalizarea controalelor asupra capitalului, care constituie o cerință importantă pentru aderarea țării la UE;
15.
salută rezultatul pozitiv, înregistrat recent, al celei de-a patra examinări a programului stand-by cu FMI, care prezintă evoluții semnificative în direcția consolidării fiscale și economice din Islanda, precum și faptul că, după șapte trimestre consecutive de descreștere, economia Islandei a ieșit din recesiune și că produsul intern brut real a înregistrat o creștere de 1,2% în perioada iulie-septembrie 2010 față de trimestrul precedent;
16.
salută politicile care urmăresc diversificarea în mai mare măsură a economiei islandeze ca un pas necesar pentru bunăstarea economică pe termen lung a țării; încurajează autoritățile islandeze să dezvolte în continuare turismul, considerat un sector cu perspective promițătoare de creștere pe termen lung și care, în general, a reprezentat o proporție crescândă în producție și ocuparea forței de muncă;
17.
ia act de poziția Islandei privind aderarea la zona euro, ambiție care se poate realiza după ce devine membră a UE și atunci când toate condițiile necesare vor fi fost îndeplinite;
18.
își exprimă îngrijorarea față de nivelul ridicat al șomajului din Islanda și, în special, al șomajului din rândul tinerilor, precum și de scăderea investițiilor și a consumului intern înregistrată ca urmare a crizei economice și financiare, luând, totuși, act de semnele de ameliorare din unele din aceste domenii; observă că energia ecologică ieftină și tehnologia energetică ecologică pe care le produce Islanda ar putea constitui un factor mai important în relansarea economiei;
19.
felicită Islanda pentru nivelul său ridicat de investiții în domeniile educației, cercetării și dezvoltării și pentru sprijinul acordat Strategiei de la Lisabona și participarea la aceasta, inclusiv prin adoptarea unei strategii Islanda 2020, care subliniază importanța acestor domenii și schițează obiective măsurabile;
Capacitatea de asumare a obligațiilor care decurg din calitatea de stat membru
20.
ia act de faptul că, în calitate de membră a SEE, Islanda se află într-un stadiu avansat de îndeplinire a condițiilor impuse în 10 capitole de negociere și îndeplinește parțial condițiile stipulate în 11 capitole de negociere; subliniază că îndeplinirea de către Islanda a obligațiilor care îi incumbă în conformitate cu Acordul privind SEE constituie cerințe importante în cadrul negocierilor de aderare;
21.
invită Islanda să-și intensifice pregătirile în direcția alinierii la acquis-ul UE, în special în domeniile care nu sunt incluse în SEE și să asigure implementarea și respectarea acestuia până la data aderării;
22.
invită Islanda să se pregătească pentru participarea la politica agricolă și de dezvoltare rurală a UE și, în special, să-și intensifice eforturile în direcția înființării, până la data aderării, a structurilor administrative necesare pentru implementarea acestor politici; subliniază totuși particularitatea ecosistemului Islandei și încurajează Comisia și autoritățile islandeze să ajungă la un acord satisfăcător pentru ambele părți, ținând seama de caracteristicile unice ale mediului Islandei;
23.
ținând seama de faptul că politica comună în domeniul pescuitului este, în prezent, în curs de revizuire și că acquis-ul ar putea fi modificat înainte de aderarea Islandei, invită Islanda și UE să abordeze acest capitol de negociere în mod constructiv, în scopul găsirii unei soluții reciproc satisfăcătoare pentru gestionarea și exploatarea sustenabilă a resurselor halieutice;
24.
ia act de rezultatele bune obținute de Islanda în gestionarea sustenabilă, bazată pe evaluări științifice, a resurselor sale halieutice;
25.
invită autoritățile islandeze să își adapteze legislația în conformitate cu acquis-ul din domeniul pieței interne referitor la dreptul de stabilire și libertatea de a presta servicii, precum și la libera circulație a capitalului în sectoarele de producție și transformare din domeniul pescuitului;
26.
invită Islanda să continue negocieri constructive cu UE și cu Norvegia în vederea soluționării litigiului referitor la stocurile de macrou, pe baza unor propuneri realiste care să permită prezervarea pe viitor a stocului, protejarea și menținerea locurilor de muncă din sectorul pescuitului pelagic și asigurarea unui pescuit viabil și durabil;
27.
ia act de faptul că Islanda poate aduce o contribuție valoroasă la politicile UE, având în vedere experiența sa din domeniul energiilor regenerabile, în special în ce privește utilizarea energiei geotermale, protecția mediului și măsurile de combatere a schimbărilor climatice;
28.
ia act, cu toate acestea, de faptul că există, în continuare, serioase divergențe între UE și Islanda în chestiuni legate de gestionarea vieții marine, în special cu privire la vânarea balenelor; subliniază că interzicerea vânării balenelor face parte din acquis-ul UE și solicită organizarea unor dezbateri mai largi pe tema interzicerii vânării balenelor și a comerțului cu produse derivate din acestea;
29.
ia act de faptul că Islanda este o țară lipsită de tradiții militare și nu produce armament; salută sprijinul constant acordat de Islanda operațiunilor civile din cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC) și ralierea sa la majoritatea declarațiilor și deciziilor din domeniul politicii externe și de securitate comune (PESC);
30.
salută tradiția Islandei în materie de politică externă, întemeiată pe dreptul internațional, drepturile omului, egalitatea de gen, cooperarea pentru dezvoltare și un concept de politică de securitate bazat pe valori civile;
Cooperarea regională
31.
consideră că aderarea Islandei la UE ar intensifica perspectivele Uniunii de a juca un rol mai activ și mai constructiv în Europa de Nord și în zona arctică, contribuind la guvernanța multilaterală și la găsirea de soluții sustenabile în materie de politici în regiune; apreciază în mod pozitiv participarea Islandei la Consiliul Nordic, precum și la politica UE privind Dimensiunea Nordică, în Consiliul euro-arctic al Mării Barents și în Consiliul Arctic, care constituie principalul forum multilateral de cooperare în zona arctică; consideră că aderarea Islandei la UE ar consolida și mai mult prezența europeană în Consiliul Arctic;
32.
subliniază necesitatea unei politici arctice mai eficiente și mai coordonate a Uniunii Europene și consideră că aderarea Islandei la UE ar urma să consolideze dimensiunea nord-atlantică a politicilor externe ale Uniunii;
Opinia publică și sprijinul pentru extindere
33.
încurajează autoritățile islandeze să extindă dezbaterea publică cu privire la aderarea la UE, luând în considerare necesitatea unui angajament ferm în scopul desfășurării unor negocieri încununate de succes; felicită Islanda pentru crearea site-ului public eu.mfa.is și salută dezbaterile din ce în ce mai ample și mai echilibrate din mass-media islandeză cu privire la avantajele și dezavantajele aderării la UE;
34.
solicită Comisiei să acorde autorităților islandeze sprijin material și tehnic, în cazul în care acestea adresează solicitări în acest sens, pentru a le ajuta să sporească transparența și responsabilitatea în cadrul procesului de aderare și să contribuie la organizarea unei largi și cuprinzătoare campanii naționale bazate pe informații clare, precise și reale cu privire la implicațiile aderării la UE, astfel încât cetățenii țării să se poată pronunța în cunoștință de cauză la viitorul referendum privind aderarea;
35.
speră că, dincolo de diferitele puncte de vedere politice, o opinie publică în cunoștință de cauză poate, de asemenea, influența pozitiv angajamentul autorităților islandeze în direcția aderării la UE;
36.
consideră că este esențial ca cetățenii UE să dispună de informații clare, cuprinzătoare și bazate pe fapte cu privire la implicațiile aderării Islandei; solicită Comisiei și statelor membre să depună eforturi în acest sens și consideră că este la fel de important ca preocupările și întrebările cetățenilor să fie luate în considerare și să primească un răspuns și să se răspundă opiniilor și intereselor acestora;
ο
οο
37.
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, președintelui Althingi precum și guvernului Islandei.
