Parlamentul cere Iranului transparenţă în ce priveşte programul său nuclear
Relaţii externe
2008-01-31 - 14:31
Într-o rezoluţie adoptată în plen joi, la Bruxelles, Deputaţii Europeni şi-au exprimat regretul că Iranul "continuă să nu-şi respecte angajamentele internaţionale de a stopa producţia de uraniu îmbogăţit".
Deputaţii s-au declarat, totodată, extrem de îngrijoraţi de situaţia drepturilor omului în Iran.
Deputaţii salută "acordul stabilit la Berlin la 22 ianuarie 2008 privind un nou proiect de rezoluţie asupra Iranului, care prevede luarea în continuare de măsuri şi care subliniază că întreaga comunitate internaţională menţine o poziţie comună în privinţa Iranului".
Parlamentul cere "Administraţiei americane şi altor actori implicaţi să pună capăt discuţiilor retorice cu privire la opţiunile militare (...) împotriva Iranului" şi cer Washingtonului să participe direct în negocierile cu Iranul, împreună cu Uniunea Europeană".
Drepturile Omului
Parlamentul se declară profund îngrijorat cu privire la deteriorarea situaţiei drepturilor omului în Iran.
Deputaţii condamnă puternic execuţiile şi sentinţele la moarte din Iran, în special la adresa minorilor şi a celor acuzaţi pentru delicte nu foarte grave".
Deputaţii sunt "foarte îngrijoraţi de intensificarea dramatică a mişcărilor de reprimare a societăţii civile".
Parlamentul "condamnă cu putere nerespectarea drepturilor minorităţilor" şi "reprimarea opozanţilor politici, a apărătorilor drepturilor omului, a ziariştilor, intelectualilor, studenţilor, sindicaliştilor, femeilor, şi persoanelor aparţinând minorităţilor religioase, etnice, lingvistice, etc".
Relaţiile dintre Uniunea Europeană şi Iran
Deputaţii subliniază că "posibila încheiere în viitor a unui Acord de Cooperare Comercială" între Uniunea Europeană şi Iran depinde de îmbunătăţirea substanţială a situaţiei drepturilor omului în Iran, şi de deplina cooperare a Iranului cu Agenţia Internaţională pentru Energie Atomică (AIEA)".
Dezbatere: miercuri, 30 ianuarie 2008
În proiectul de rezoluţie votat joi, Deputaţii Europeni regretă faptul că Iranul "încă nu-şi respectă angajamentele internaţionale de a suspenda producţia de uraniu îmbogăţit" şi se declară profund îngrijoraţi de situaţia drepturilor omului.
Nevoia unor angajamente precaute cu Iranul a constituit baza discursului rostit de Solana în faţa Parlamentului.
"Iranul - o ţară importantă în Orientul Mijlociu - reprezintă unul din cele mai importante subiecte dezbătute în momentul de faţă în plan internaţional".
"Uniunea Europeană ar dori o relaţie constructivă cu Iranul, însă este foarte dificil să realizăm acest lucru".
Din punct de vedere politic, în Iran "există elemente de democraţie ce nu sunt vizibile în alte ţări din Orientul Mijlociu".
"Este o democraţie imperfectă, dar e mai bine decât nici un fel de democraţie, aşa încât Iranul trebuie încurajat să meargă pe această cale".
Totuşi, în Iran au loc în continuare multe execuţii, există rapoarte privind cazuri de tortură, iar "libertatea presei este exercitată la aproape cel mai scăzut nivel din lume".
Din 2004, Iranul a refuzat să participe la dialogul cu Uniunea Europeană pe teme de drepturile omului.
Energia, traficul de droguri şi contracararea terorismului au fost domenii în care Uniunea Europeană şi-a exprimat interesul să coopereze cu Iranul, dar a fost foarte dificil ca Iranul să fie privit ca un partener constructiv.
Iranul a trimis, totodată, arme organizaţiilor Hamas şi Hezbollah, alimentând de multe ori violenţele din Irak.
Referindu-se la programul nuclear al Iranului, Solana a declarat că "dacă Teheranul ar fabrica arma nucleară, în Orientul Mijlociu ar apărea o instabilitate radicală", care "ar pune în pericol întregul sistem de neproliferare".
"Obiectivul nostru este să înlăturăm suspiciunile, iar aceasta nu se poate decât prin negocieri.
Iranul trebuie să aplice protocolul adiţional la Tratatul de Neproliferare".
Cât priveşte producţia de uraniu îmbogăţit, de câte ori iranienii sunt întrebaţi de intenţiile lor, "nu se primeşte niciodată un răspuns", a declarat Înaltul Reprezentant.
"Nu ne deranjează un program iranian civil, dimpotrivă, ne oferim ajutorul, dar trebuie să ne asigurăm că intenţiile iranienilor sunt în totalitate paşnice".
O nouă rezoluţie a Consiliului de Securitate al ONU "n-ar viza pedepsirea Iranului, ci aducerea sa la masa de negocieri".
În încheiere, Solana a declarat că a încercat de ani de zile să normalizeze relaţiile cu Iranul şi că va continua pe această cale, deoarece, a spus el, "atât Uniunea Europeană cât şi Iranul nu vor avea decât de câştigat".
Grupările politice
Michael Gahler (PPE-DE, DE) s-a referit la problema nucleară şi la situaţia drepturilor omului.
El a subliniat angajamentul ferm al Parlamentului împotriva execuţiilor şi a torturii, şi a înştiinţat de condamnarea la moarte a unor activişti şi ziarişti iranieni, cerând ca sentinţa să nu fie executată.
"O nouă rezoluţie a ONU ar fi de bun augur, dar să i se alăture şi Rusia şi China.
Avem nevoie de dialog, dar trebuie să asigurăm respectarea drepturilor omului, şi să cooperăm doar după ce va fi restaurată încrederea".
Hannes Swoboda (PSE, AT): "Drepturile omului, armele nucleare şi alegerile democratice constituie problemele-cheie.
Nu vrem arme nucleare nici în Iran nici în altă parte din regiune.
Este scandalos că Statele Unite ' au închis ochii' la arma nucleară a Pakistanului.
Trebuie să asigurăm controale multilaterale asupra producţiei de uraniu îmbogăţit".
Referitor la alegeri, Swoboda a precizat că "nu au sens decât dacă sunt libere".
Annemie Neyts-Uyttebroeck (ALDE, BE) a declarat că dezbaterea cu negociatorul-şef iranian pe probleme nucleare, Said Jalili, nu a avut rezultatele scontate.
Neyts a accentuat că orice programe nucleare destinate uzului civil ar trebui plasate sub control internaţional.
Konrad Szymanski (UEN, PL): "Cea mai importantă şi presantă problemă este să ne asigurăm că Iranul nu fabrică arma nucleară.
În pofida semnalelor, nu putem fi siguri că Iranul nu este pe cale să fabrice arma nucleară chiar acum.
Trebuie să facem presiuni în continuare asupra Iranului, şi să nu excludem posibilitatea unei intervenţii militare".
Tobias Pfluger (GUE/NGL, DE): "Avem nevoie acum de un moratoriu pentru problema nucleară.
Sunt împotriva sancţiunilor, deoarece sunt contraproductive.
Grupul meu este împotriva oricăror ameninţări sau pregătiri de război la adresa Iranului".
Angelika Beer (Verzi/ALE, DE): "Sancţiunile (la adresa Iranului) vor slăbi societatea civilă...nu vom ajunge la o soluţie practică dacă mergem în direcţia aceasta.
Trebuie să dovedim că suntem solidari cu societatea, femeile, sindicatele şi cu toţi cei ameninţaţi".
Bastiaan Belder (IND/DEM, NL): "Iranul ar putea suferi consecinţe grave dacă Rezoluţia în Consiliul de Securitate al ONU va fi aprobată.
Rolul Agenţiei Internaţionale pentru Energie Atomică (AIEA) ar trebui consolidat".
Philip Claeys (NI, BE) a accentuat că "regimul din Iran este şi rămâne o ameninţare atât la adresa stabilităţii în Orientul Mijlociu cât şi a altor regiuni din lume.
Iranul ar trebui să fie izolat în regiune, inclusiv faţă de Rusia.
Implicarea Iranului în terorismul internaţional islamic a fost deja dovedită, şi n-ar trebui redusă presiunea asupra preşedintelui Iranian".
Răspunsul lui Javier Solana
Solana a identificat trei domenii în care este dificil să se poarte o discuţie cu Iranul: drepturile omului şi democraţia, politicile regionale şi problema nucleară.
Referitor la procesul de pace din Orientul Mijlociu, Solana a estimat că "Iranul trebuie să devină un actor constructiv".
Cât despre problema nucleară, Înaltul Reprezentant a declarat că Iranul este ţară semnatară a Tratatului de Neproliferare, ca atare "are obligaţii".
20080129IPR19894
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
