A7-0419/2011
30.11.2011
RAPORT
referitor la propunerea de numire a lui Kevin Cardiff ca membru al Curții de Conturi
(C7‑0347/2011 – 2011/0812(NLE))
Comisia pentru control bugetar
Raportoare:
Inés Ayala Sender
PE 473.906v02-00
CUPRINS
PROPUNERE DE DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN
ANEXA 1: CURRICULUM VITAE AL LUI KEVIN CARDIFF
ANEXA 2: RĂSPUNSURILE LUI KEVIN CARDIFF LA ÎNTREBĂRILE COMISIEI
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
PROPUNERE DE DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN
privind propunerea de numire a lui Kevin Cardiff ca membru al Curții de Conturi
( C7‑0347/2011 – 2011/0812(NLE) )
(Consultare)
Parlamentul European,
– având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu ( C7-0347/2011 ),
– având în vedere articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și condițiile prevăzute la articolul respectiv,
– având în vedere că, la reuniunea sa din 23 noiembrie 2011, Comisia pentru control bugetar a audiat candidatul propus de Consiliu pentru a fi membru al Curții de Conturi,
– având în vedere articolul 108 din Regulamentul său de procedură,
– având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar ( A7-0419/2011 ),
1. emite un aviz nefavorabil privind numirea lui Kevin Cardiff ca membru al Curții de Conturi;
2. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre.
ANEXA 1: CURRICULUM VITAE AL LUI KEVIN CARDIFF
EDUCAȚIE
Diplomă universitară de licență
Universitatea din Washington
1983
Master în administrarea afacerilor
Colegiul Universitar Dublin
1991
Diplomă de drept financiar aplicat
Societatea de drept din Irlanda
2003
EXPERIENȚĂ PROFESIONALĂ
Funcții anterioare în cadrul administrației publice irlandeze:
­ ­ ­ ­ ­ ­ ­ ­ ­
De la
Până la
Funcția ocupată
1 feb.
2010
prezent
Secretar general – Departamentul de Finanțe
Consilier al Ministrului de Finanțe și al guvernului cu privire la gestionarea crizei economice, bugetare și bancare, gestionarea echipei din cadrul Departamentului de Finanțe și gestionarea aplicării de către Departamentul de Finanțe a deciziilor guvernului și ale ministerului
Reprezentarea guvernului în negocieri-cheie cu instituții internaționale majore, inclusiv în relația cu Programul de sprijin pentru Irlanda al UE/FMI și în discuții bilaterale conexe
Membru ex officio al Comisiei Băncii Centrale și coordonator al principalelor activități ale diverselor agenții de stat
dec.
2006
ian.
2010
Secretar general adjunct – Departamentul de Finanțe
Gestionarea aplicării a numeroase aspecte în cadrul politicilor elaborate de Irlanda ca răspuns la agravarea crizei bancare, inclusiv în materie de garanții, recapitalizări și naționalizarea anumitor instituții
Asigurarea realizării unor programe legislative majore în domeniul fiscal (Legea financiară anuală, în special) și în legătură cu serviciile financiare (inclusiv transpunerea directivelor)
Asigurarea gestionării eficace a Legii financiare și a procesului bugetar (aspectele legate de politica fiscală)
Gestionarea poziției Irlandei în ceea ce privește evoluția aspectelor fiscale la nivelul UE
ian.
2005
dec.
2006
Secretar adjunct – Politici Fiscale, Departamentul de Finanțe
Gestionarea procesului de adoptare a Legii financiare pentru 2005 și 2006, până la promulgare
Gestionarea componentei de politică fiscală a bugetului 2006, inclusiv a reformelor radicale ale fiscalității asupra veniturilor ridicate și a pensiilor și ale scutirilor fiscale
Asigurarea finalizării, în cooperare cu Departamentul de Venituri și alte departamente, a celei mai mari revizuiri a scutirilor fiscale din Irlanda din ultimele decenii, într-un efort coordonat al mai multor echipe la care au participat atât consultanți, cât și resurse interne ale administrației
iul.
2001
ian.
2005
Secretar adjunct – Divizia Bănci, Finanțe și Afaceri Internaționale, Departamentul de Finanțe
Gestionarea unui program major în domeniul legislației financiare
Finalizarea cadrului legislativ pentru autoritatea de reglementare în domeniul financiar, CBFSAI, mediatorul financiar și grupurile consultative
Gestionarea cu succes a dosarelor referitoare la serviciile financiare în cadrul Președinției UE, inclusiv negocierea cu succes, cu statele membre și cu Parlamentul European, a Directivei privind piețele instrumentelor financiare, un act extrem de controversat
Finalizarea cu succes a negocierilor privind vânzarea Băncii ACC
aug.
1999
iul.
2001
Funcționar principal, Unitatea centrală pentru politici privind libertatea informației și etică, Departamentul de Finanțe
Asigurarea aplicării, promovării și modificării continue a Legii privind libertatea informației; utilizarea strategiilor adecvate de gestionare a schimbării pentru a asigura acceptarea legii; gestionarea activităților de sprijin, formare și consiliere pentru organisme publice, direct sau indirect; dezvoltarea și evoluția Legii privind standardele în administrația publică și sarcini conexe
dec.
1998
aug.
1999
Funcționar principal, Secțiunea pentru „controlul voturilor”/bugetele administrative, Departamentul de Finanțe
Activități legate de bugetele administrative, personal, structura organizatorică și alte aspecte conexe privind relațiile de muncă pentru aproximativ 20 de departamente și birouri
mai
1996
dec.
1998
Asistent principal – Politici privind pensiile din sectorul public, Departamentul de Finanțe
Activități legate de politica guvernamentală în legătură cu o serie de aspecte privind pensiile din sectorul public, inclusiv concedierea/pensionarea anticipată în organizații de stat sau publice, suplimentarea creditelor de pensii pentru specialiști, contribuții opționale suplimentare, transferuri de pensii
dec.
1989
mai
1996
Asistent principal – Unitatea pentru politica monetară și rata de schimb, Departamentul de Finanțe
Coordonarea contribuției departamentului la aspecte privind cursul de schimb și politica monetară, ratele dobânzilor, rezervele externe, fluxurile de capital și diverse aspecte din domeniul bancar; elaborarea legislației privind serviciile financiare.
oct.
1988
dec.
1989
Funcționar administrativ – Gestionarea datoriei publice interne (dealer asistent de obligațiuni), Departamentul de Finanțe
Asistent al dealerului de obligațiuni care decidea cu privire la ofertele pentru obligațiunile de stat; gestionarea procesului tehnic pentru prima licitație de obligațiuni irlandeze
apr.
1986
oct.
1988
Funcționar administrativ – Condițiile de muncă ale funcționarilor publici, Departamentul de Finanțe/Departamentul Administrației Publice
Activități legate de relațiile de muncă și resursele umane pentru funcționari și administrația publică în ansamblu, în special în ceea ce privește anumite condiții de muncă
nov.
1984
apr.
1986
Funcționar administrativ – Politica de remunerare, Departamentul Administrației Publice
Activități legate de remunerarea lucrătorilor din cadrul autorităților locale și din domeniul serviciilor de sănătate; analize de costuri, elaborarea de documente, asistență pentru mai mulți funcționari seniori etc.
Alți sarcini: În plus față de aceste sarcini, dl Cardiff a deținut, în diverse momente din ultimii ani, câteva posturi asociate, printre care:
· membru al Comisiei Băncii Centrale
· membru supleant și membru al Consiliului de administrație al Băncii Europene de Investiții
· președinte și membru al Grupului pentru strategie fiscală al guvernului irlandez
· reprezentantul irlandez în cadrul Grupului pentru codul de conduită în domeniul fiscalității la nivelul UE
· membru și membru supleant al Comitetului UE pentru servicii financiare
· membru al Grupului pentru Casa de Compensare IFSC din cadrul Cabinetului prim-ministrului Irlandei
· reprezentantul conducerii în Comitetul de apel pentru acțiuni disciplinare în cadrul administrației publice
Dl Cardiff a ținut ocazional cursuri de gestionare a resurselor umane la Institutul de Administrație Publică.
ANEXA 2: RĂSPUNSURILE LUI KEVIN CARDIFF LA ÎNTREBĂRILE COMISIEI
Experiența profesională
1.
Vă rugăm să evidențiați principalele aspecte ale experienței dvs. profesionale în domeniul finanțelor publice, al gestiunii sau al controlului gestiunii.
Aș dori să subliniez următoarele puncte din CV-ul meu în această privință:
· funcționar public timp de 27 de ani
· în calitatea mea de Secretar General al Departamentului de Finanțe, am dobândit experiență drept contabil supus controlului parlamentar
· în calitatea mea de Secretar General al Departamentului de Finanțe, am dobândit experiență în evaluarea opțiunilor pentru întregul buget al Irlandei și în planificarea și execuția bugetului
· experiență în gestionarea controalelor bugetare și organizatorice, prin intermediul funcțiilor de verificare și control de la mai multe niveluri din Departamentul de Finanțe
· experiență de mai mulți ani în elaborarea politicii fiscale
· experiență în organizarea și programarea unor evaluări de politici la scară largă
· membru supleant și membru al Consiliului de administrație al Băncii Europene de Investiții
· membru și membru supleant al Comitetului UE pentru servicii financiare
2.
Care sunt cele mai importante trei decizii la care ați luat parte în cadrul carierei dvs.?
În ultimii ani, Irlanda a fost nevoită să facă ajustări semnificative pentru a face față unei serii de crize economice, bugetare, financiare și generale, care s-au amplificat reciproc.
În calitatea mea de Secretar General al Departamentului de Finanțe și în alte poziții pe care le-am deținut în cadrul departamentului, am participat, împreună cu miniștrii și guvernul, la luarea a numeroase decizii importante într-o perioadă foarte scurtă de timp.
În condiții normale, oricare dintre aceste decizii ar fi putut fi cel mai important aspect din cariera unui funcționar.
Aș dori să menționez trei domenii importante:
· Sectorul financiar: De exemplu, am oferit consultanță Ministrului de Finanțe, altor miniștri și guvernului irlandez în legătură cu criza bancară și măsurile naționale pentru asigurarea lichidității și a adecvării capitalului, naționalizarea anumitor instituții financiare, crearea Agenției Naționale de Gestionare a Activelor, restructurarea sistemului bancar în urma celor mai detaliate și aprofundate teste de rezistență din Europa și gestionarea continuă a unui program de redresare a sistemului bancar.
· Fiscalitate și economie: Am fost implicat în luarea unor decizii-cheie privind consolidarea bugetară și am oferit consultanță privind nivelul și ritmul consolidării, precum și pentru elaborarea unui plan economic și bugetar național pentru abordarea cu fermitate a crizei.
· Programul de sprijin pentru Irlanda al UE/FMI: Am fost implicat îndeaproape în toate discuțiile cu UE și FMI cu privire la programul de sprijin, inclusiv în luarea deciziei ca Irlanda să solicite sprijin, și în procesul constant de stabilire și urmărire a obiectivelor programelor și în desfășurarea cu succes a programului.
Independența
3.
Tratatul prevede ca membrii Curții de Conturi să își exercite atribuțiile în „deplină independență”.
Cum ați respecta această obligație în desfășurarea viitoarelor dvs. atribuții?
Îmi voi îndeplini toate sarcinile cu obiectivitate și independență.
Intenționez să obțin informații din cât mai multe surse utile, dar să mă bazez în special pe informațiile obținute de la personalul Curții de Conturi și pe abilitățile profesionale ale acestuia.
În același timp, voi respinge orice încercare de a mă influența.
În plus, voi respecta cu strictețe procedurile interne ale Curții de Conturi în ceea ce privește asigurarea independenței acțiunilor și evitarea conflictelor de interese dintre membri și personal.
4.
Ați primit vreo descărcare pentru sarcinile de gestionare pe care le-ați desfășurat anterior, în cazul în care s-a aplicat o astfel de procedură?
Nu mi s-a aplicat o procedură de descărcare pentru sarcinile de gestionare.
Pentru sarcinile pe care le îndeplinesc răspund în fața Ministrului de Finanțe și a guvernului.
Sunt, de asemenea, responsabil pentru departamentul meu, în calitate de contabil, în fața parlamentului (Oireachtas).
În acest sens, mă prezint în fața Comisiei pentru finanțe publice în vederea unei audieri detaliate.
5.
Participați la activități comerciale, dețineți acțiuni la vreo societate sau aveți alte angajamente care ar putea intra în conflict cu atribuțiile dvs. viitoare?
Sunteți dispus să comunicați Președintelui Curții de Conturi toate interesele dvs. financiare și alte angajamente pe care le aveți și să le faceți publice?
În cazul în care sunteți implicat în vreo acțiune în justiție, vă rugăm să dați detalii.
Nu am cunoștință de angajamente sau conflicte de interese care ar putea interfera cu funcțiile mele de membru al Curții de Conturi și sunt dispus să dezvălui interesele mele financiare Președintelui și să le fac publice.
Pot să asigur, de asemenea, Parlamentul că situația mea financiară este simplă și clară, fiind puțin probabil să creeze dificultăți.
Nu sunt implicat în vreo acțiune în justiție.
6.
Sunteți pregătit să renunțați la orice post electiv sau funcție activă care comportă responsabilități în cadrul unui partid politic în cazul în care veți fi numit membru al Curții de Conturi?
Nu sunt membru al vreunui partid politic și nu dețin nici un post electiv.
Nu voi încerca să mă implic în acest domeniu sau să obțin un astfel de post în perioada în care voi fi membru al Curții.
7.
Cum ați trata un caz de gravă neregulă sau chiar fraudă și/sau corupție în care sunt implicate persoane din statul membru din care proveniți?
Corupția este probabil cea mai mare greșeală pe care o poate face un funcționar public, deoarece subminează încrederea în instituțiile statului și dăunează consensului democratic.
Aș dori să mă asigur că astfel de nereguli petrecute în statul meu de origine sunt soluționate cu aceeași fermitate ca în orice alt stat.
În plus, Curtea de Conturi a elaborat proceduri și norme pentru tratarea cazurilor de fraudă, inclusiv în ceea ce privește cooperarea cu OLAF.
Bineînțeles, voi respecta aceste proceduri și norme.
Îndeplinirea sarcinilor
8.
Care ar trebui să fie caracteristicile principale ale unei culturi de bună gestiune financiară aplicabile în orice sector public?
· Ar trebui să se urmărească asigurarea legalității acțiunilor și a regularității financiare, creându-se sisteme de control intern și monitorizare solide și eficiente.
· Trebuie să existe o interpretare comună a obiectivelor de politici avute în vedere.
· Sistemele de informare trebuie să fie adecvate pentru a asigura gestiunea eficace a proiectelor și programelor și pentru a furniza informații funcțiilor de control interne și externe.
· Ar trebui să existe un sistem care să asigure că resursele sunt cheltuite pentru obiective adecvate de politici, astfel încât să se respecte cerințele de economie, eficiență și eficacitate.
· Practicile de gestiune financiară ar trebui să includă strategii de gestionare și de reducere a riscurilor.
· Sarcinile din cadrul organizației vizate trebuie să fie clar definite și alocate.
· Trebuie să se realizeze un audit și o analiză externe.
· Transparența și responsabilitatea managerilor sunt esențiale.
Aceste elemente se realizează cel mai bine în cadrul unei organizații care dispune de o structură adecvată și eficientă de conducere, de un personal și manageri competenți și de practici de planificare fiabile și realiste.
Curtea de Conturi Europeană joacă un rol foarte important în acest sens.
Activitățile sale de audit și rapoartele sale trebuie să ajute instituțiile și organele UE să dezvolte elementele menționate mai sus.
9.
Conform tratatului, Curtea de Conturi sprijină Parlamentul în exercitarea dreptului său de control al execuției bugetare.
Cum caracterizați obligația dvs. de a prezenta rapoarte către Parlamentul European și în special către Comisia pentru control bugetar a acestuia?
În procesul de control bugetar, Parlamentul European și Curtea de Conturi au fiecare responsabilități în ceea ce privește controlul extern și răspunderea pentru utilizarea banilor contribuabililor europeni.
După părerea mea, rolurile sunt simbiotice și aș acorda o importanță deosebită în cadrul muncii mele menținerii unei bune relații cu Parlamentul, în special cu membrii COCOBU, atât la nivel formal, cât și informal, ascultării preocupărilor și ideilor membrilor Parlamentului și satisfacerii cerințelor Parlamentului, după caz.
Bineînțeles, rolurile instituționale ale Parlamentului și ale Curții trebuie respectate pe deplin.
10.
În opinia dvs., care este valoarea adăugată a auditului performanței și cum ar trebui încorporate constatările în cadrul procedurilor de gestiune?
Auditurile performanței identifică probleme în realizarea proiectelor și programelor care este posibil să nu fie evidente pentru manageri sau să nu fi fost abordate în mod adecvat și creează oportunități de rectificare.
Auditurile performanței pot, de asemenea, să reveleze aspecte care constituie, în esență, dificultăți în cadrul politicilor sau un obiectiv nedeclarat, de exemplu.
Auditurile performanței bine prezentate permit instituțiilor și personalului lor să învețe mai mult și să tragă din experiențele trecute învățăminte care să stea la baza elaborării programelor viitoare.
Auditurile performanței îmbunătățesc controlul organelor publice și asumarea responsabilității de către acestea, prezentând unei audiențe externe, inclusiv parlamentelor, fapte relevante, verificate independent, și avize despre eficacitatea organelor publice.
Valoarea lor adăugată crește, bineînțeles, atunci când auditurile sunt specificate clar, realizate în mod adecvat de experți financiari și, dacă este cazul, din alte domenii, și sunt pregătite la momentul oportun.
11.
Cum s-ar putea îmbunătăți relațiile de cooperare dintre Curtea de Conturi, instituțiile naționale de audit din statele membre și Parlamentul European (Comisia pentru control bugetar) cu privire la auditarea bugetului Uniunii Europene?
Deși Curtea de Conturi Europeană și instituțiile de audit din statele membre trebuie să acționeze independent, există multe posibilități de cooperare în domeniul auditării cheltuielilor UE, precum și în ceea ce privește armonizarea standardelor de audit.
Acest lucru se reflectă prin existența în tratat a unei baze solide pentru cooperarea dintre Curtea de Conturi Europeană și instituțiile naționale de audit.
Această cooperare este esențială, dat fiind faptul că majoritatea bugetului UE este executat prin intermediul administrațiilor naționale și a altor organe naționale.
Această cooperare se bazează pe activitatea Comitetului de contact și prin contacte bilaterale active.
Prin urmare, CCE se poate baza în activitatea sa, într-o oarecare măsură, pe informațiile și asistența organelor naționale de audit.
Trebuie însă să se țină seama că mandatele legale ale organelor naționale și al CCE sunt diferite.
În consecință, orientările lor nu sunt identice.
În același timp, Curtea de Conturi Europeană păstrează legături active, atât la nivel formal, cât și informal, cu Parlamentul European, iar aceste legături sunt esențiale pentru rolul CCE, ca parte a structurii de răspundere democratică și transparență.
Bineînțeles, în ceea ce privește relația dintre CCE și instituțiile naționale de audit, trebuie admis faptul că sarcina esențială a celor din urmă este de a raporta parlamentelor lor naționale.
Mandatele lor independente ar putea totuși să coexiste cu o cooperare mai strânsă între activitățile de audit de la nivel național și de la nivelul UE.
În realitate, știu că se lucrează deja de ceva timp în acest fel și, pe lângă faptul că auditurile CCE în statele membre sunt realizate în cooperare cu instituțiile naționale de audit, Comitetul de contact a desfășurat o serie de activități, cum ar fi:
· ofițerii de legătură se întâlnesc de două ori pe an pentru a pregăti lucrările Comitetului de contact și asigură o rețea de contacte profesionale între organele membre;
· grupurile de lucru analizează aspecte generale și specifice de interes comun, inclusiv în ceea ce privește auditul politicii bugetare, achizițiile publice, realizarea PPP-urilor, și chestiuni precum dezvoltarea abordărilor, criteriilor și tehnicilor de audit;
· instituțiile naționale de audit realizează audituri paralele și coordonate în propriile lor jurisdicții în domenii de interes comun/internațional (de exemplu, respectarea reglementărilor privind transbordarea deșeurilor).
Pentru a asigura un cadru cât mai bun pentru activitatea CCE și a instituțiilor naționale de audit, Parlamentul European (în special CONT) și parlamentele naționale trebuie să participe la discuții, astfel încât activitatea instituțiilor de audit să răspundă în mod adecvat cerințelor de responsabilitate democratică în cadrul parlamentelor.
Alte chestiuni
V-ați retrage candidatura în cazul unui aviz nefavorabil al Parlamentului cu privire la numirea dvs. ca membru al Curții?
Da.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
23.11.2011
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
11
12
1
Membri titulari prezenţi la votul final
Jean-Pierre Audy, Inés Ayala Sender, Andrea Cozzolino, Tamás Deutsch, Jens Geier, Ingeborg Gräßle, Iliana Ivanova, Monica Luisa Macovei, Jan Mulder, Jan Olbrycht, Crescenzio Rivellini, Georgios Stavrakakis, Søren Bo Søndergaard
Membri supleanţi prezenţi la votul final
Zuzana Brzobohatá, Edit Herczog, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, Czesław Adam Siekierski, Derek Vaughan
Membri supleanţi [articolul 187 alineatul (2)] prezenţi la votul final
George Sabin Cutaş, Leonidas Donskis, Pat the Cope Gallagher, Cristina Gutiérrez-Cortines, Marian Harkin, Sampo Terho
