Noi mijloace de comunicare socială pentru noi grupuri de cetăţeni
Informare
2010-05-04 - 14:57
Noi mijloacele media de comunicare socială de pe internet ©LudwigGatzke/www.flickr.com/photos/stabilo-boss Noile mijloace de comunicare socială deţin un potenţial enorm de a comunica cu tinerii, un grup de vârstă pe care UE îl sensibilizează de obicei cu mare dificultate.
Instituţiile UE trebuie să ajungă pe astfel de platforme sociale pentru a dezvolta dialoguri la nivel european.
Prin raportul său, eurodeputatul liberal danez Morten Løkkegaard vrea ca UE să consolideze participarea cetăţenilor şi să creeze o sferă publică europeană.
„Există o mulţime de informaţii în UE, însă comunicarea este insuficientă", a declarat domnul Løkkegaard marţi 27 aprilie, când a prezentat raportul în faţa Comisiei pentru cultură. „Avem nevoie de o abordare la nivelul cetăţeanului, o abordare de jos în sus, nu de sus în jos", a adăugat dânsul.
Platformele sociale - locul unde au loc conversaţiile
Noile mijloacele media de comunicare socială de pe internet reprezintă locul unde au loc conversaţiile între tineri, aceştia având acces la comunicarea în masă, putând totodată şi să răspundă, să retransmită şi să utilizeze informaţiile oferite.
De asemenea, mijloacele media de comunicare socială reprezintă o platformă ideală pentru a relata „noua poveste europeană", a afirmat domnul Løkkegaard.
Pentru a ajunge la acest public, a explicat domnul Løkkegaard, „trebuie să fim acolo unde are loc conversaţia", de exemplu Facebook, Twitter sau alte reţele sociale online.
Dânsul a subliniat faptul că Parlamentul European a fost lider în acest sens, deoarece anul trecut a lansat mai multe reţele sociale de media pentru a promova alegerile europene.
Totodată Morten Løkkegaard a recomandat promovarea parteneriatelor public-privat deoarece „sectorul privat are o mulţime de cunoştinţe şi experienţă în reţelele sociale de media".
Pe de altă parte, Jean-Marie Cavada (Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat), Franţa) regretă „aroganţa instituţiilor UE", fiind de părere că acestea „nu explică lucrurile în mod clar".
În schimb, dânsul a adăugat că „mijloacele media de comunicare socială sunt orizontale iar utilizarea acestora este o idee bună".
Lipsa unei sfere comune publice în Europa
„Cadrul instituţional şi tehnologic nu a fost niciodată atât de propice.
Nu există nici o sferă publică în Europa în prezent, ci doar sfere publice naţionale", a subliniat domnul Løkkegaard. „Pentru a rezolva această problemă trebuie să pornim de jos, iar liderii europeni şi naţionali trebuie să îşi asume responsabilitatea", a continuat dânsul.
Lipsa informaţiilor despre UE în mass-media la nivel naţional
În cadrul raportului său, Morten Løkkegaard a semnalat importanţa elaborării unor orientări clare destinate serviciilor publice de difuzare prin mass-media referitoare la acoperirea chestiunilor care ţin de afacerile europene.
„Vrem mai multe ştiri europene în mass-media din statele membre.
Acest lucru ar pune mai multă presiune asupra mass-mediei de acasă pentru a trimite jurnalişti la Bruxelles", a declarat domnul Løkkegaard.
Dânsul este preocupat de scăderea numărului de reporteri acreditaţi pe lângă instituţiile europene.
Potrivit preşedintelui Asociaţiei internaţionale de presă, Lorenzo Consoli, în 2005 existau aproximativ 1300 de jurnalişti acreditaţi pe lângă UE, iar în prezent sunt doar 800.
Silva Costa (Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor si Democraţilor din Parlamentul European, Italia) consideră că „UE a trebui menţionată în contractele de servicii publice.
Acest lucru ar aduce o contribuţie substanţială.."
Cu toate acestea, Petra Kammerevert (Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor si Democraţilor din Parlamentul European, Germania) a avertizat că „nu este nimic în neregulă în a face apel la societăţile regionale de radiodifuziune pentru a acoperi mai bine afacerile europene, însă prin elaborarea unor orientări ale statelor membre referitoare la acoperirea chestiunilor care ţin de afacerile europene ajungem pe o pantă foarte alunecoasă".
Instituirea unui grup operativ de jurnalişti independenţi
Domnul Løkkegaard a propus, de asemenea, instituirea unui grup operativ format din jurnalişti independenţi, nesupuşi controlului editorial, care să aibă ca misiune elaborarea unor informări zilnice legate de UE ce ar urma să fie publicate pe diferite platforme şi canale media, în conformitate cu criteriile jurnalistice.
Doamna Kammerevert şi-a exprimat îngrijorările în legătură cu acest subiect. „Cumpărarea ziarelor şi a editorilor nu ar servi intereselor nimănui.
Raportul dumneavoastră pare să încerce să estompeze diferenţele dintre noi şi mass-media independentă".
„Nu aş dori să intervin în liniile editoriale", a răspuns raportorul, cerând totodată ca aceste măsuri să nu fie văzute drept un atac împotriva jurnalismului.
Următorii paşi...
Raportul lui Morten Løkkegaard va fi votat în cadrul Comisiei PE pentru cultură la data de 6 iunie.
Pentru a deveni poziţia oficială a Parlamentului European, acesta trebuie să fie adoptat în plen.
20100430STO73839 Proiect de raport referitor la jurnalism şi noile mijloace de comunicare în masă – crearea unei sfere publice în Europa Fişă personală: Morten Løkkegaard Discuţie pe Facebook
RO
1
PHOTO
20100503PHT73981.jpg
RO
2
LINK
/meetdocs/2009_2014/documents/cult/pr/807/807114/807114ro.pdf
RO
3
LINK
/members/public/yourMep/view.do?language=RO&partNumber=1&name=L%C3%B8kkegaard&id=96709
RO
4
LINK
http://www.facebook.com/europeanparliament
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
