De la Zagreb la Bruxelles: Hannes Swoboda despre ambiţiile europene ale Croaţiei
Extindere
2009-11-25 - 13:10
Hannes Swoboda Miercuri după amiază, deputaţii europeni vor discuta despre posibila aderarea a Croaţiei, Islandei şi Turciei la Uniunea Europeană.
Dintre acestea, cronologic, Croaţia este prima pe lista ţărilor candidate şi doreşte să adere cât mai repede posibil.
Socialistul austriac Hannes Swoboda, raportor parlamentar, explică ce mai are de făcut Zagrebul pentru a deveni stat membru UE.
Slovenia, fost stat iugoslav, a aderat la UE în 2004.
România şi Bulgaria au devenit state membre în 2007.
Croaţia, un stat relativ dezvoltat din punct de vedere economic, încă mai bate la uşa UE.
De ce durează atât de mult procesul pre-aderare?
În Croaţia a fost război; după acesta au apărut multe probleme privind repatrierea refugiaţilor.
În plus, sub guvernul fostului preşedinte Franjo Tuđman (1990-1999), structurile naţionale nu erau foarte democratice şi au trebuit reformate.
Pe de altă parte, trebuie să recunoaştem că, prin comparaţie cu alte state, pentru Croaţia a venit timpul aderării la Uniunea Europeană.
Ne puteţi da o dată în legătură cu aderarea Croaţiei?
Croaţia ar putea deveni membră în 2012.
Negocierile finale ar trebui să aibă loc în mijlocul anului 2010.
După acestea, Parlamentul European trebuie să îşi dea acordul, şi are nevoie de câteva luni pentru a studia toate detaliile.
De aceea, procesul de ratificare ar putea începe abia la începutul anului 2011.
Asta înseamnă doar un an şi trei luni, o perioadă foarte scurtă.
Dar procesul depinde foarte mult şi de Croaţia şi de dorinţa acesteia de a face eforturile necesare.
Se prevede ca săptămâna viitoare, procurorul-şef pentru crime de război al Tribunalului de la Haga, Serge Brammertz, să critice Croaţia la Consiliul de Securitate ONU despre cooperarea acesteia cu Tribunalul.
Dacă se va întâmpla acest lucru, Regatul Unit, Olanda, Belgia şi Finlanda spun că vor bloca negocierile de aderare a Croaţiei.
Care este problema?
Este viitorul european al Croaţiei pus în pericol?
Există, într-adevăr, o problemă.
Singurul conflict ţine de documentele referitoare la bombardamentul artileriei de la Knin, de care Tribunalul are nevoie pentru procesul fostului general croat Ante Gotovina.
Există opinii diferite: dacă documentele au existat vreodată sau dacă acestea au fost distruse.
Este necesar ca documentele să fie găsite, sau să se demonstreze că acestea au fost distruse.
Această chestiune este importantă, dar aderarea Croaţiei nu trebuie să depindă de acest element unic, pentru că în alte cazuri ţara a cooperat bine cu Tribunalul de la Haga.
Va putea Croaţia să predea documentele înainte de 3 decembrie sau să demonstreze că acestea au fost distruse?
Dacă nu au fost predate până acum, nu cred că acest lucru se va întâmpla în câteva zile.
Acest lucru ar mai însemna şi că documentele au fost ascunse şi că de fapt acestea există.
În raportul meu am menţionat o propunere pe care am preluat-o de la Croaţia: oameni din afara ţării, experţi în securitate şi poliţişti, ar putea ajuta la găsirea documentelor.
Aceasta ar fi o dovadă de cooperare - sau de lipsă a acesteia - din partea Croaţiei.
Există alte obstacole în calea aderării Croaţiei la UE?
Da: reformele tradiţionale, în general, inclusiv elementele reformei administrative, reorganizarea tribunalelor, privatizarea şantierelor navale.
Principala problemă este combaterea corupţiei.
În special a corupţiei la nivel înalt…
Da.
Au fost semnale pozitive, câteva demisii, ridicarea imunităţii câtorva persoane, dar trebuie să monitorizăm în continuare situaţia.
Va fi rezolvată şi problema graniţelor cu Slovenia înaintea aderării Croaţiei?
Aşa sperăm.
Ce este important acum este că ambele ţări au fost de acord să abordeze problema graniţelor imediat după semnarea Tratatului de aderare.
Chestiunea nu a fost eliminată din negocieri.
Parlamentul croat a ratificat deja acordul cu o largă majoritate, şi sperăm că acelaşi lucru se va întâmpla în Slovenia.
Dacă ţările ratifică acest acord nu va mai exista nici un obstacol în ratificarea Tratatului de aderare.
Ministrul de externe sârb Vuk Jeremić ne-a spus recent că doreşte ca ţara sa să adere la Uniunea Europeană în 5-7 ani.
Este posibil ca Serbia şi Croaţia - şi celelalte state balcanice - să adere la Uniunea Europeană în acelaşi timp?
Nu.
Nu-mi pot imagina acest lucru şi nu cred că va fi posibil.
Croaţia trebuie să adere cât de curând posibil.
Sper că şi Serbia va face toate eforturile pentru a adera cât de curând posibil.
Dar există două feluri de „cât de curând posibil“.
Primul este foarte clar şi vizibil, iar pentru al doilea mai este mult de lucru.
20091120STO64908 Hannes Swoboda Delegaţia parlamentară pentru relaţiile cu Croaţia Vuk Jeremić: „Aderarea la UE este nemaipomenită“
RO
1
PHOTO
20091120PHT64923.jpg
RO
2
LINK
/members/public/yourMep/view.do;jsessionid=8E4433B4B61B2A3C3FBB1E49FAA0FB56.node2?language=RO&partNumber=1&name=Swoboda&id=2295
RO
3
LINK
/activities/delegations/homeDel.do?language=RO&body=D-HR
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091106STO63894 0 NOT XML V0//RO
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
