A6-0414/2007
26.10.2007
RAPORT
privind consolidarea politicii europene de vecinătate
(2007/2088(INI))
Comisia pentru afaceri externe
Raportori:
Charles Tannock ,
Raimon Obiols i Germà
PE 392.281v01-00
CUPRINS
PROPUNERE DE REZOLUŢIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN......................................3
AVIZUL Comisiei pentru dezvoltare regională ................................................16
AVIZU l Comisiei pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne ......20
PROPUNERE DE REZOLUŢIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN
privind consolidarea politicii europene de vecinătate
( 2007/2088(INI) )
Parlamentul European,
– având în vedere dezvoltarea cunoscută de politica europeană de vecinătate (PEV) începând din 2004 şi luând în considerare în special rapoartele Comisiei privind stadiul actual de punere în aplicare a PEV din 4 decembrie 2006 ( SEC(2006)1504 /2, SEC(2006)1505 /2, SEC(2006)1506 /2, SEC(2006)1507 /2, SEC(2006)1508 /2, SEC(2006)1509 /2, SEC(2006)1510 /2, SEC(2006)1511 /2, SEC(2006)1512 /2),
– având în vedere Planurile de acţiune adoptate de comun acord cu Armenia, Azerbaidjanul, Georgia, Moldova şi Ucraina, precum şi cu Egiptul, Israelul, Iordania, Libanul, Marocul, Autoritatea Palestiniană şi Tunisia,
– având în vedere Instrumentul european de vecinătate şi de parteneriat (IEVP), de care este strâns legată punerea în aplicare a Planurilor de acţiune adoptate de comun acord şi care înlocuieşte asistenţa tehnică acordată până în prezent prin intermediul programelor TACIS şi MEDA,
– având în vedere documentul neoficial al Comisiei intitulat „Ce ar putea oferi UE Republicii Belarus” din 21 noiembrie 2006,
– având în vedere Strategia Europeană de Securitate „O Europă sigură într-o lume mai bună”, aprobată de Consiliul European din 12 decembrie 2003,
– având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu şi Parlamentul European privind consolidarea PEV din 4 decembrie 2006 ( COM(2006)0726 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu şi Parlamentul European din 11 aprilie 2007, intitulată „Sinergia Mării Negre – o nouă iniţiativă de cooperare regională” ( COM(2007)0160 ),
– având în vedere Concluziile Preşedinţiei Consiliului European din 14-15 decembrie 2006
Concluziile Preşedinţiei Consiliului 16879/1/06 REV 1. , precum şi din 21-22 iunie 2007
Concluziile Preşedinţiei Consiliului 11177/07. şi Raportul Preşedinţiei Germane privind stadiul realizării lucrărilor din 15 iunie 2007,
– având în vedere rezoluţiile sale privind Europa extinsă şi PEV, în special cea din 19 ianuarie 2006
JO C 287 E, 24.11.2006, p.
312. ,
– având în vedere rezoluţiile sale anterioare privind ţările şi regiunile învecinate cu UE,
– având în vedere rezoluţiile sale privind politica de vecinătate şi strategia europeană de extindere,
– având în vedere rezoluţiile sale anterioare cu privire la viitorul politicii privind dimensiunea nordică din 16 noiembrie 2005
JO C 280 E, 18.12.2006, p.
113. şi cu privire la o strategie a regiunii Mării Baltice în cadrul dimensiunii nordice, din 16 noiembrie 2006
JO C 314 E, 21.12.2006, p.
330. ,
– având în vedere constatările rapoartelor privind dezvoltarea umană în ţările arabe din cadrul Programului Organizaţiei Naţiunilor Unite pentru Dezvoltare,
– având în vedere Conferinţa privind politica europeană de vecinătate, organizată de către Comisie la 3 septembrie 2007,
– având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,
– având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe şi avizul Comisiei pentru dezvoltare regională, precum şi cel al Comisiei pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne ( A6-0414/2007 ),
A. întrucât consolidarea securităţii, a stabilităţii democratice şi a prosperităţii, precum şi promovarea bunei guvernări, a respectării libertăţilor fundamentale şi a drepturilor omului în ţările învecinate cu UE, prezintă o importanţă capitală pentru stabilitatea şi prosperitatea întregului continent european;
B. întrucât PEV rămâne o prioritate fundamentală a politicii externe a UE;
C. întrucât PEV ar trebui să se distingă în continuare de procesul de extindere; întrucât participarea la PEV nu exclude perspectiva unei posibile aderări la UE pe termen lung pentru ţările din vecinătatea estică care sunt identificate în mod clar ca fiind ţări europene; întrucât PEV reprezintă, pentru toate ţările implicate, o oportunitate de a se integra mai mult în UE;
D. întrucât, deşi a reuşit să lanseze programe de reforme în mai multe ţări învecinate, PEV nu s-a ridicat deocamdată la înălţimea aşteptărilor în ceea ce priveşte impulsionarea şi consolidarea angajamentului guvernelor statelor PEV de a efectua reforme politice şi economice;
E. întrucât este necesară multiplicarea măsurilor care să încurajeze statele partenere să avanseze pe calea reformelor; întrucât este necesară o consolidare substanţială a PEV pentru a facilita acest proces, inclusiv alocarea unor resurse financiare suficiente în vederea îndeplinirii obiectivelor şi ambiţiilor stabilite;
F. întrucât conflictele deschise şi îngheţate încă reprezintă un obstacol major în calea realizării obiectivelor-cheie ale PEV; întrucât stabilitatea poate fi realizată numai prin soluţionarea integrală şi de durată a conflictelor existente;
G. întrucât aspectele specifice ale politicii UE faţă de statele din Caucazul de Sud şi ale abordării UE faţă de regiunea Mării Negre fac obiectul unor rapoarte separate elaborate de Comisia pentru afaceri externe a Parlamentului,
1. sprijină pe deplin obiectivele majore ale PEV, respectiv de a consolida un spaţiu de prosperitate, stabilitate şi securitate, de a dezvolta legături strânse cu şi între ţările aflate în vecinătatea noastră şi de a le determina să se angajeze pe calea continuării procesului de democratizare, întemeiat pe respectarea drepturilor omului, statul de drept, o mai bună guvernare şi progresul economic şi social; subliniază necesitatea acordării unei atenţii speciale promovării drepturilor egale, în special îmbunătăţirea drepturilor femeii, dar şi în ceea ce priveşte minorităţile şi capacitatea ţărilor învecinate de a depăşi conflictele etnice, religioase sau sociale prin mijloace paşnice;
2. îşi exprimă rezervele în ceea ce priveşte pertinenţa sferei geografice de aplicare a PEV, aceasta incluzând atât ţări care aparţin Europei din punct de vedere geografic, cât şi ţări mediteraneene situate în afara Europei; remarcă totuşi că, la momentul actual, schimbarea din temelii a acestui cadru politic de ansamblu pare nerealistă; subliniază, prin urmare, necesitatea depunerii unor eforturi mai semnificative pentru definirea obiectivelor şi instrumentelor multilaterale ale acestei politici, care să permită UE şi statelor sale învecinate să înfrunte provocări comune, şi în acelaşi timp să respecte diferitele condiţii şi caracteristici specifice ale regiunilor şi ţărilor implicate;
3. pledează, prin urmare, cu fermitate pentru luarea în considerare, pe cât posibil, a caracterului diferit al identităţilor tuturor ţărilor care intră sub incidenţa PEV în punerea integrală în aplicare a acestei politici, în scopul stabilirii măsurilor celor mai adecvate şi realizabile pe termen mediu şi lung de încurajare a reformelor şi consolidare a angajamentului acestor societăţi în favoarea procesului de modernizare, cooperare şi integrare în UE;
4. constată că condiţionarea inerentă abordării PEV se inspiră din experienţa pozitivă a procesului de extindere; consideră că condiţionarea poate reprezenta un stimulent potrivit pentru accelerarea proceselor de reformă din ţările PEV spre convergenţa lor cu UE, dacă este elaborată în termeni pozitivi şi diferenţiată în funcţie de nevoile şi capacităţile specifice ale ţării vizate, şi dacă este însoţită de dezvoltarea unei viziuni comune cu partenerii în ceea ce priveşte aspectele sale politice, instituţionale şi economice;
5. subliniază cu fermitate că respectarea drepturilor universale ale omului şi a libertăţilor fundamentale constituie principiul aflat la baza politicii UE; insistă asupra importanţei acordării unui sprijin fără rezerve societăţii civile din toate ţările vizate de PEV şi a încurajării implicării sale şi a rolului său cheie în procesul de reforme şi de democratizare, precum şi a promovării dezvoltării unor mijloace de informare în masă libere şi independente, indiferent de măsura în care guvernele statelor partenere sunt dispuse să coopereze şi să adere la aceste valori; invită Comisia să negocieze înfiinţarea unor subcomisii pentru drepturile omului împreună cu toate ţările PEV, pentru a asigura un dialog politic real în acest domeniu;
6. subliniază importanţa pe care o prezintă, pentru Uniunea Europeană, intensificarea relaţiilor cu parlamentele, partidele politice, autorităţile locale şi alte părţi interesate din statele vizate de PEV, în vederea implicării lor în elaborarea şi punerea în aplicare a Planurilor de acţiune; îndeamnă, prin urmare, să se organizeze forumuri privind parteneriatele în mod periodic;
7. subliniază faptul că intensificarea relaţiilor interumane şi stabilirea unui dialog extins la nivelul societăţii civile sunt de maximă importanţă, contribuind la o mai bună înţelegere între societăţile din UE şi cele din ţările vizate de PEV şi aducând, ambelor părţi, dovada avantajelor cooperării; consideră că ar trebui acordată o atenţie specială programelor de schimb de studenţi, schimburilor culturale şi celor în domeniul cercetării; salută, în acest sens, iniţiativa Comisiei de a permite participarea ţărilor vizate de PEV în cadrul agenţiilor şi programelor comunitare şi sprijină, în special, implicarea ulterioară a tuturor ţărilor PEV în programul Erasmus Mundus;
8. încurajează Comisia şi autorităţile naţionale, regionale şi locale să înfiinţeze programe de înfrăţire între oraşe şi regiuni şi să le acorde acestora sprijinul adecvat, în scopul consolidării capacităţii administrative locale şi regionale în ţările vecine, precum şi să promoveze programe de schimb pentru societatea civilă şi iniţiative sub formă de microproiecte;
9. subliniază necesitatea unui angajament politic ferm din partea UE şi a statelor membre pentru a asigura succesul pe termen lung al PEV; îndeamnă statele membre ale UE să-şi alinieze politicile, pe cât posibil, în ţările vizate de PEV la priorităţile stabilite în documentele naţionale de strategie ale PEV, pentru a garanta compatibilitatea, coerenţa şi complementaritatea politică;
10. pledează în favoarea aprofundării dialogului politic purtat în mod periodic de UE şi ţările vizate de PEV; salută faptul că Ucraina, Moldova, Georgia şi Armenia aderă la majoritatea declaraţiilor şi poziţiilor adoptate de UE în cadrul PESC şi sprijină decizia de asociere, în acelaşi mod, a Azerbaidjanului; îşi exprimă convingerea că posibilitatea unei alinieri similare la politica externă a UE ar trebui oferită tuturor ţărilor vizate de PEV;
11. salută obiectivul pe termen lung vizând instituirea unei zone de liber schimb în vecinătatea UE, în forma în care este prezentată în comunicarea Comisiei; îşi declară sprijinul pentru negocierea de acorduri bilaterale aprofundate privind liberul schimb între UE şi ţara respectivă parteneră în cadrul PEV, care ar trebui, în conformitate cu punerea în aplicare a reformelor cadrului de reglementare, să depăşească aspectele legate de tarife şi să cuprindă serviciile şi protecţia investiţiilor; subliniază faptul că, la negocierea acestor acorduri, trebuie luate în considerare evaluări ale impactului social şi ecologic; regretă faptul că, până în prezent, UE a considerat că nu este posibilă deschiderea pieţei interne pentru produsele pe care ţările învecinate sunt în măsură să le furnizeze la preţuri competitive, datorită condiţiilor optime de care dispun, şi a căror calitate respectă standardele europene;
12. îşi declară sprijinul pentru dezvoltarea unei cooperări multilaterale între UE şi partenerii săi, axată pe domenii sectoriale şi bazată pe actualele relaţii regionale şi transfrontaliere din domenii precum mediul, securitatea energetică, cultura, transportul şi gestionarea frontierelor şi a migraţiei; se declară în favoarea negocierii, ori de câte ori este posibil, a unor acorduri sectoriale obligatorii din punct de vedere juridic, care să faciliteze integrarea politicilor comune; insistă, în special, asupra necesităţii de a impulsiona investiţiile pentru extinderea reţelelor de transport şi energetice transeuropene către ţările partenere în cadrul PEV;
13. subliniază necesitatea utilizării organizaţiilor multilaterale existente pentru a consolida interacţiunea dintre Uniunea Europeană şi ţările vizate de PEV; subliniază, în special, rolul Consiliului Europei şi al OSCE în ceea ce priveşte supravegherea punerii în aplicare a drepturilor omului, democraţiei şi statului de drept;
14. pledează pentru negocierea unor acorduri privind facilitarea regimului de vize şi readmisia cu toate ţările vizate de PEV; insistă asupra necesităţii de a îmbunătăţi capacitatea ţărilor vizate de PEV de a gestiona fluxurile migratorii, de a combate în mod eficient migraţia ilegală şi de a garanta respectarea obligaţiilor internaţionale privind drepturile omului; invită statele membre, UE şi toate ţările vizate de PEV să-şi intensifice cooperarea în ceea ce priveşte lupta împotriva crimei organizate şi a terorismului transnaţional, a traficului de fiinţe umane şi de droguri; sprijină participarea statelor vecine la activităţile Agenţiei Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale statelor membre ale Uniunii Europene (Frontex) şi ale Biroului European de Poliţie (Europol); subliniază necesitatea garantării faptului că punerea în aplicare a acestor acorduri privind readmisia respectă pe deplin principiul nereturnării şi necesitatea asigurării accesului la o procedură de azil corectă; îndeamnă Comisia să procedeze la supravegherea eficientă a tratamentului aplicat persoanelor returnate în conformitate cu acordurile privind readmisia, încheiate cu ţările vizate de PEV, în special cu privire la posibilele „returnări în lanţ”;
15. reaminteşte faptul că PEV oferă un excelent cadru de cooperare regională şi subregională; solicită o cooperare regională consolidată în materie de libertate, securitate şi justiţie, în special în ceea ce priveşte gestionarea frontierelor, migraţia şi azilul, combaterea crimei organizate, a traficului de fiinţe umane, a imigrării ilegale, a terorismului, a spălării de bani şi a traficului de droguri, şi cooperarea poliţienească şi judiciară; consideră că dezvoltarea de reţele şi cooperarea regională în aceste domenii ar putea să se bazeze pe experienţa câştigată, între altele, în cadrul „Procesului de la Söderköping”, care include Belarus, Moldova şi Ucraina şi, din partea UE, Estonia, Ungaria, Letonia, Lituania, Polonia, România, Slovacia şi Suedia;
16. solicită de urgenţă statelor membre să-şi îmbunătăţească procedurile de procesare a vizelor pentru a facilita mobilitatea şi pentru a simplifica şi reduce costul formalităţilor greoaie legate de călătoriile în scopuri legale pe teritoriul UE, în special pentru grupuri precum studenţii, oamenii de ştiinţă, oamenii de afaceri şi reprezentanţii societăţii civile; invită statele membre să soluţioneze în mod eficient problemele întâlnite la serviciile lor consulare; încurajează înfiinţarea de centre comune de procesare a cererilor de vize Schengen în ţările vizate de PEV;
17. încurajează statele membre, dacă este cazul, să iniţieze negocieri în vederea încheierii unor acorduri bilaterale cu ţările vizate de PEV, în scopul punerii în aplicare a regimului specific micului trafic de frontieră stabilit prin Regulamentul (CE) nr.
1931/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a normelor referitoare la micul trafic de frontieră la frontierele terestre externe ale statelor membre şi de modificare a dispoziţiilor Convenţiei Schengen
JO L 405, 30.12.2006, p.
1. ;
18. salută cu interes propunerea Comisiei de a realiza o analiză de fezabilitate privind un posibil „Acord de vecinătate privind energia” şi, în acest sens, încurajează ţările membre PEV să respecte legislaţia internaţională şi angajamentele asumate pe pieţele mondiale;
19. pledează pentru un dialog mai bun, pentru o mai bună coordonare şi pentru mai multe acţiuni comune între UE şi SUA pentru susţinerea obiectivelor comune, precum promovarea democraţiei, sporirea siguranţei aprovizionării cu energie şi consolidarea securităţii regionale în vecinătatea UE;
20. subliniază necesitatea finanţării în mod corespunzător şi a unei coordonări strânse cu alte instituţii financiare pentru a asigura succesul politicii de vecinătate şi apreciază că este recomandabil să se profite de revizuirea perspectivelor financiare 2007-2013, prevăzută a avea loc în 2008-2009, pentru a creşte bugetul alocat IEVP; salută introducerea facilităţii de investiţii pentru vecinătate, care va contribui la mobilizarea fondurilor pentru partenerii PEV; subliniază cu fermitate necesitatea menţinerii unui echilibru de ansamblu între dimensiunile estică şi sudică ale PEV, reflectând ambiţiile şi obiectivele UE în regiuni, eficienţa asistenţei acordate anterior şi dimensiunea populaţiei respective;
21. invită Comisia să-şi coordoneze resursele financiare şi capacităţile de analiză a politicilor cu cele ale instituţiilor financiare internaţionale (BEI, BERD, Banca Mondială), pentru a genera sinergii în instituirea şi încurajarea reformelor în conformitate cu planurile de acţiune PEV;
22. salută adoptarea conceptului stimulativ de facilitate financiară acordată guvernării, destinat să ofere un ajutor financiar suplimentar celor mai performante ţări; insistă că acesta ar trebui să răsplătească progresele reale realizate în ceea ce priveşte obiectivele legate de drepturile omului şi guvernarea democratică, ar trebui să se bazeze pe criterii transparente de alocare, şi să fie utilizat în sprijinirea într-o mai mare măsură a procesului de reforme;
23. recomandă vigilenţă sporită şi permanentă în lupta împotriva corupţiei în ţările vizate, ale cărei rezultate ar trebui utilizate drept bază pentru stabilirea nivelurilor de asistenţă;
Vecinătatea estică a Uniunii Europene
24. observă că ţările democratice învecinate care sunt identificate în mod clar ca fiind ţări europene şi care respectă statul de drept pot, în principiu, în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană, să depună cerere de aderare la UE şi că ritmul şi profunzimea unui proces european comun ar trebui să corespundă cât mai mult posibil abilităţilor de punere în aplicare a reformelor corespunzătoare şi de îndeplinire a condiţiilor (criteriile de la Copenhaga) atât în ţările partenere, cât şi în Uniunea Europeană;
25. ţinând cont de acest lucru, reiterează punctul de vedere exprimat în Recomandarea Parlamentului din 12 iulie 2007
Texte adoptate , P6_TA (2007)0355. , conform căruia negocierile actuale cu Ucraina ar trebui să aibă ca rezultat încheierea unui acord de asociere care să contribuie în mod eficient şi credibil la definirea perspectivelor europene ale Ucrainei şi care să iniţieze procesul corespunzător, inclusiv posibilitatea aderării la UE; consideră că o abordare similară ar trebui să fie luată în considerare în relaţiile cu Moldova, dat fiind faptul că perioada iniţială de zece ani, stabilită în Acordul de parteneriat şi cooperare, va expira în iunie 2008;
26. ia notă de iniţiativa Comisiei de a invita Republica Belarus să asiste în calitate de observator la Conferinţa PEV din 3 septembrie 2007; îşi exprimă totuşi în modul cel mai serios îngrijorarea faţă de lipsa unui răspuns pozitiv din partea guvernului Republicii Belarus la oferta de cooperare condiţionată adresată de către Comisie în documentul său neoficial din noiembrie 2006; condamnă execuţiile repetate care au avut loc în Belarus, singura ţară din Europa care continuă să aplice pedeapsa cu moartea, precum şi alte încălcări de către autorităţile belaruse ale drepturilor şi libertăţilor fundamentale ale omului şi le solicită să elibereze toţi prizonierii politici şi să pună capăt tuturor formelor de oprimare a forţelor democratice pentru a permite poporului belarus să se bucure de libertate, democraţie şi prosperitate şi de toate posibilităţile oferite de o mai mare apropiere de UE; subliniază că UE ar trebui să ofere un sprijin mai eficient societăţii civile şi mijloacelor de informare în masă independente, precum şi partidelor politice angajate în respectarea democraţiei, a statului de drept şi a drepturilor universale ale omului şi a libertăţilor fundamentale; îndeamnă ferm Republica Belarus să aplice un moratoriu privind pedeapsa cu moartea, ca un prim pas în direcţia abolirii pedepsei capitale, şi să ratifice Protocolul opţional la Pactul internaţional privind drepturile civile şi politice, precum şi Convenţia Europeană a Drepturilor Omului, alături de protocoalele pertinente ale acesteia; încurajează Comisia să utilizeze în mod mai eficient IEDDO şi să se asigure că mijloacele puse la dispoziţie de instrumentele financiare ale UE nu pot fi folosite în mod abuziv de către guvernul belarus împotriva cetăţenilor şi a societăţii civile din Belarus;
27. invită Comisia să promoveze contactele personale, prin reducerea costurilor actuale de obţinere a vizei de către cetăţenii din Belarus, în special în cazul studenţilor, cadrelor didactice universitare şi reprezentanţilor societăţii civile, în scopul de a aduce costurile respective la nivelul costurilor aplicate în cazul altor ţări din cadrul PEV, precum Rusia şi Ucraina;
28. consideră că Republica Belarus are aceeaşi vocaţie şi aceleaşi perspective europene ca şi Ucraina şi Republica Moldova, cu condiţia respectării democraţiei şi a drepturilor şi libertăţilor fundamentale ale omului şi a consolidării statului de drept;
29. îşi exprimă convingerea că ar trebui stabilit un cadru stimulator însoţit de obiective de aplicare pe termen mediu, în baza unei noi generaţii de acorduri de asociere urmând a fi negociate cu statele partenere în cadrul PEV care respectă valorile europene fundamentale, doresc o mai mare apropiere de UE şi fac dovada unor rezultate concrete în ceea ce priveşte punerea în aplicare a planului de acţiune privind PEV;
30. consideră că acordurile respective ar trebui să prevadă dezvoltarea treptată a relaţiei bilaterale cu UE, negociind condiţii şi calendare concrete de respectat, inclusiv criterii de performanţă obligatorii care trebuie precizate în planurile de acţiune adoptate de comun acord, însoţite de un proces periodic de monitorizare; îşi reiterează propunerea anterioară de a dezvolta cu acele ţări care sunt identificate în mod clar ca fiind europene acordurile bilaterale aprofundate privind liberul schimb în contextul unui posibil „Spaţiu Economic European Plus”;
31. salută încheierea acordurilor privind facilitarea regimului de vize şi readmisia cu Ucraina, precum şi iniţierea unui proces similar cu Moldova şi recomandă în mod insistent negocierea unor astfel de acorduri cu statele sud-caucaziene; este convins că perspectiva unui regim fără vize ar trebui luată în considerare pe termen lung, stabilindu-se totodată etapele necesare realizării acestui obiectiv; constată că, în cazul Georgiei, progresul reformelor şi impactul negativ neintenţionat al acordului privind facilitarea regimului de vize dintre UE şi Federaţia Rusă asupra soluţionării conflictelor în regiunile separatiste georgiene din Osetia de Sud şi Abhazia necesită încheierea rapidă a acordului privind facilitarea regimului de vize dintre Georgia şi UE; îndeamnă la punerea în aplicare a unor mecanisme de monitorizare eficiente avându-se în vedere, în special, respectarea drepturilor fundamentale ale omului în cazul persoanelor supuse acordurilor de readmisie; subliniază importanţa asigurării de garanţii corespunzătoare de acces la o procedură corectă de acordare de azil persoanelor care au nevoie de protecţie internaţională, în special în cazul aplicării de „proceduri accelerate de readmisie” persoanelor reţinute în regiuni de frontieră, aşa cum este prevăzut în acordul de readmisie cu Ucraina şi în propunerea de acord de readmisie cu Republica Moldova;
32. subliniază necesitatea unei mai bune puneri în aplicare a proiectelor existente în domeniul transporturilor care beneficiază de sprijinul UE, în special proiectul de transport TRASECA, de conectare a Europei, Caucazului şi Asiei, utilizând pe deplin potenţialul de tranzit al ţărilor implicate;
33. consideră că ar trebui continuată integrarea treptată a statelor din vecinătatea estică a UE în Comunitatea Energetică Europeană şi îndeamnă la aplicarea cu caracter prioritar a reformelor în sectoarele energetice, cu respectarea principiilor economiei deschise de piaţă şi a transparenţei, în special în ceea ce priveşte preţurile, accesul la reţea şi eficienţa energetică; salută eforturile depuse pentru includerea securităţii energetice externe în cadrul politicii externe comune a UE ca un element fundamental al PEV;
34. subliniază importanţa dimensiunii politice a PEV; pledează în favoarea acordării, de către UE, a unui sprijin mai puternic proiectelor de cooperare politică regională, precum Comunitatea Opţiunii Democratice, Organizaţia pentru Democraţie şi Dezvoltare Economică (GUAM) şi Organizaţia Cooperării Economice a Mării Negre (BSEC), pentru a asigura o promovare mai eficientă a democraţiei, încrederii şi cooperării multilaterale, precum şi a dezvoltării durabile la scară regională;
35. subliniază necesitatea unei implicări mai ferme a UE în soluţionarea aşa-numitelor conflicte îngheţate, între altele, prin programe de consolidare a încrederii, prin gestionarea conflictelor şi lansarea de proiecte educative, culturale şi de edificare a societăţii civile în teritoriile separatiste; salută activitatea depusă de misiunea EUBAM la graniţa dintre Ucraina şi Republica Moldova; invită Consiliul şi Comisia să scoată în evidenţă faptul că participarea la PEV obligă ţările respective să aibă bune relaţii de vecinătate şi că, pentru ca potenţialul PVE să fie exploatat pe deplin, ţările participante sunt obligate să depună cu adevărat eforturi reînnoite pentru găsirea unor acorduri durabile în ceea ce priveşte conflictele din regiune, şi să evite declaraţiile beligerante, ameninţările şi acţiunile care ar putea să deterioreze şi mai mult situaţia şi să submineze eforturile comunităţii internaţionale;
36. încurajează Ucraina, în cadrul alinierii sale la declaraţiile şi poziţiile adoptate de UE în cadrul PESC, să se alăture măsurilor restrictive luate de UE împotriva conducerii din regiunea Transnistria din Republica Moldova, contribuind astfel în mod semnificativ la rezolvarea paşnică a conflictului transnistrean;
37. salută asistenţa oferită în cadrul IEVP pentru măsuri de instaurare a unui climat de încredere în Georgia şi în regiunile sale separatiste din Abhazia şi Osetia de Sud; solicită Comisiei să analizeze posibilitatea de acordare de asistenţă, sub formă de proiecte pentru instaurarea unui climat de încredere şi de refacere economică locală în Nagorno Karabah, ca o contribuţie la rezolvarea conflictului din zonă;
38. invită Turcia să stabilească relaţii diplomatice normale şi să-şi redeschidă frontierele terestre cu Armenia învecinată, ca parte a măsurilor de instaurare a unui climat de încredere necesar pentru o pace durabilă şi pentru integrarea economică în regiune; solicită Turciei şi Armeniei să iniţieze discuţii deschise asupra tuturor aspectelor rămase nerezolvate;
39. subliniază importanţa elaborării unei politici mai aprofundate pentru zona Mării Negre, care să completeze PEV, şi subliniază importanţa pe care o au Turcia şi Rusia ca state partenere în elaborarea unei strategii viabile în regiune;
40. consideră importantă consolidarea dimensiunii parlamentare a parteneriatului politic dintre Parlamentul European şi ţările angajate în zona de est a PEV; sugerează, prin urmare, înfiinţarea unei Adunări parlamentare UE-Vecinătatea de est (EURO-NEST), după modelul adunărilor parlamentare multilaterale deja înfiinţate, cu participarea Parlamentului European, şi care implică parlamentele din Ucraina, Moldova, Armenia, Georgia şi Azerbaidjan, precum şi observatori din Belarus partizani ai democraţiei;
41. are convingerea că o astfel de adunare ar contribui în mod eficient la punerea în aplicare a unei PEV consolidate şi ar pune mai mult în valoare activitatea delegaţiilor bilaterale interparlamentare, permiţând tuturor părţilor interesate să consolideze cooperarea, solidaritatea şi încrederea reciprocă, să contribuie la soluţionarea conflictelor îngheţate şi să intensifice dialogul periodic multilateral asupra unor subiecte de interes comun, cu un caracter clar regional, cum ar fi energia, mediul, lupta împotriva terorismului, gestionarea migraţiei, drepturile omului etc.;
42. salută viitoarea Conferinţă parlamentară privind politica europeană de vecinătate în est, intitulată „Împreună spre următorii 50 de ani”, care urmează a avea loc în noiembrie 2007, ca un prim pas în direcţia cea bună;
43. subliniază necesitatea utilizării parteneriatului strategic dintre UE şi Rusia ca o modalitate de a insista asupra respectării drepturilor şi libertăţilor fundamentale ale omului, a dreptului internaţional, a alegerii democratice şi a statului de drept ca principii care reglementează modul în care ambii parteneri abordează relaţiile cu vecinii comuni; invită autorităţile din Rusia să îşi asume responsabilitatea de a contribui la restabilirea integrităţii teritoriale a ţărilor partenere în cadrul PEV, să respecte obligaţia Rusiei de a proteja minorităţile în zone în care este implicată în operaţiuni de menţinere a păcii şi să nu se opună unei eventuale implicări europene în operaţiuni civile şi militare de menţinere a păcii în zonele de conflicte îngheţate, aşa cum au solicitat unele dintre părţile vizate; regretă folosirea resurselor energetice ca mijloc de realizare a obiectivelor politice; invită Rusia să iniţieze un dialog constructiv cu UE şi cu vecinii noştri comuni cu privire la posibilităţile de aprofundare a cooperării multilaterale în regiunea Mării Negre;
44. salută iniţiativa de consolidare strategică a relaţiilor cu statele estice vizate de PEV, în special cu statele din Asia Centrală; subliniază, în acest sens, posibilitatea de a dezvolta legături între PEV şi strategia recent adoptată privind Asia Centrală; subliniază faptul că, având în vedere rolul politic, economic şi energetic crucial al Kazahstanului în această regiune, precum şi particularitatea şi succesul cunoscut de structurile sale multietnice şi seculare, este recomandabil să se ia serios în considerare modalităţile prin care această ţară ar putea participa la PEV, cu posibilitatea de a-i acorda ulterior statutul de partener deplin al PEV, însă cu condiţia realizării unor reforme politice de anvergură, acordându-se o atenţie specială modului în care drepturile omului şi principiile democratice sunt respectate;
45. insistă asupra faptului că punerea în aplicare a PEV ar trebui să constituie în continuare o preocupare politică aflată în atenţia tuturor statelor membre; sugerează Comisiei ca experienţele unice legate de reformele de tranziţie din statele membre care au aderat la UE în secolul XXI să fie luate în considerare, în elaborarea şi perfecţionarea noilor mecanisme utilizate în prezent, care s-ar putea dovedi benefice pentru ţările vizate de PEV;
Vecinătatea sudică mediteraneană a Uniunii Europene
46. accentuează legăturile solide şi de lungă durată dintre UE şi ţările sud-mediteraneene şi subliniază faptul că este în interesul ambelor părţi să întreţină o strânsă cooperare;
47. reaminteşte că Uniunea Europeană trebuie să sprijine şi să încurajeze în mod activ procesele de reformă în ţările din Sud, partenere în cadrul PEV atunci când potenţialele beneficii ale reformelor politice, economice şi sociale aprofundate depăşesc cu mult costurile aferente; reaminteşte, de asemenea, că acesta este un proces treptat, care depinde şi de angajamentul asumat de ţările partenere de a contribui la realizarea cu succes a reformelor;
48. invită Comisia să studieze, într-un mod mai aprofundat, diferitele opţiuni privind următoarea generaţie de acorduri generale cu ţările sudice vizate de PEV; insistă asupra includerii în aceste acorduri a unui mecanism de punere în aplicare a clauzei drepturilor omului; constată că aceste acorduri bilaterale nu ar trebui încheiate în detrimentul aprofundării cooperării multilaterale la scară regională şi, în special, al atingerii obiectivelor Procesului de la Barcelona, printre care instituirea unei zone de liber-schimb; invită statele membre să reflecteze asupra posibilităţilor de realizare a unei cooperări mai strânse, inclusiv prin adoptarea unei atitudini mai flexibile, în viitor, faţă de deschiderea pieţei agricole şi a pieţei muncii în mod compatibil cu protecţia socială şi echitatea; solicită statelor din Sud partenere în cadrul PEV să-şi intensifice eforturile pentru a-şi deschide într-o mai mare măsură sistemele economice şi pentru a-şi armoniza legislaţia economică cu aspectele corespunzătoare din acquis-ul comunitar; subliniază necesitatea de a acorda ţărilor mediteraneene dreptul de a controla ritmul deschiderii lor comerciale şi al strategiilor naţionale de dezvoltare economică şi socială; consideră că utilizarea mai eficientă a IEVP în proiectele regionale ar putea duce la un grad de îmbunătăţire a situaţiei care să permită promovarea unui adevărat spaţiu economic regional integrat;
49. reafirmă faptul că drepturile universale ale omului se situează în centrul sistemului de valori al UE; regretă faptul că, deşi de la crearea parteneriatului euromediteranean s-au înregistrat progrese substanţiale în materie de democraţie şi drepturi ale omului, aceste progrese nu au fost suficiente, şi îndeamnă Comisia să-şi continue cooperarea cu guvernele, autorităţile regionale şi locale şi actorii societăţii civile din aceste ţări; subliniază importanţa libertăţii de exprimare în crearea culturii democratice şi maturizarea societăţii civile; invită Comisia să iniţieze dialoguri reale în acest domeniu şi să dezvolte în mod activ politici şi programe educative comune care urmăresc promovarea cunoaşterii reciproce, a toleranţei şi a drepturilor femeii, în special în rândul noilor generaţii; consideră că, în acest sens, partenerii din Sud ar trebui să facă dovada unei transparenţe sporite şi să fie mai deschişi faţă de participarea societăţii civile; îşi exprimă totuşi convingerea că dialogul pe tema drepturilor omului nu ar trebui să împiedice UE să critice în mod public şi să adopte orice alte măsuri în eventualitatea unor încălcări grave ale drepturilor fundamentale;
50. recunoaşte caracterul distinct al contextului, intereselor şi priorităţilor fiecăruia dintre statele sudice, care sunt luate în considerare în negocierea şi punerea în aplicare a planurilor de acţiune; subliniază caracterul de maximă importanţă al dezvoltării cooperării regionale în cadrul Parteneriatului euromediteranean (PEM); insistă asupra faptului că PEV nu înlocuieşte în niciun caz PEM şi nici nu concurează cu acesta, cele două politici fiind, dimpotrivă, complementare, făcând posibilă combinarea abordării multilaterale a Procesului de la Barcelona cu perspectiva bilaterală; solicită Comisiei să-şi intensifice eforturile în materie de comunicare pentru a explica cu mai multă claritate legătura dintre cele două politici, atât ţărilor partenere, cât şi opiniei publice europene;
51. reiterează necesitatea unei voinţe politice ferme din partea instituţiilor UE şi a statelor membre de a se angaja în mod activ în soluţionarea conflictelor din regiune, evitându-se în acelaşi timp ca acestea să împiedice dezvoltarea PEV; subliniază că PEV nu va putea fi valorificată la întregul său potenţial dacă nu sunt soluţionate conflictele care îngreunează sau fac imposibilă cooperarea regională; îşi reiterează recomandarea privind sporirea activităţilor din cadrul PEV destinate soluţionării conflictelor şi concentrării lor asupra măsurilor de reinstaurare a unui climat de încredere, precum gestionarea frontierelor, acordarea de asistenţă pentru procesele de reconciliere la nivel naţional, regional şi local şi sprijinirea organizaţiilor societăţii civile; subliniază rolul important al instrumentului de facilitare a guvernării în prevenirea şi soluţionarea conflictelor; subliniază, în acest sens, necesitatea asigurării coerenţei şi complementarităţii între PEV şi alte instrumente şi domenii de acţiune, precum şi necesitatea unei analize structurate a conflictelor şi a sensibilităţii la conflicte în elaborarea, punerea în aplicare şi monitorizarea programelor;
52. reaminteşte faptul că PEV, împreună cu PEM, constituie cadrul în care se înscriu toate domeniile de cooperare; apreciază că ar trebui să poată fi stabilită şi încurajată în mod concret o cooperare mai strânsă între părţile interesate; observă faptul că luarea în considerare a unor noi iniţiative în vederea consolidării cooperării în zona mediteraneeană ar trebui, în orice caz, să implice relansarea parteneriatului euromediteranean, care necesită o analiză temeinică a limitelor şi dificultăţilor întâlnite în ultimii ani; insistă asupra faptului că regiunea mediteraneană ar trebui să constituie în continuare o preocupare politică aflată în atenţia tuturor statelor membre; reaminteşte importanţa Adunării parlamentare euro-mediteraneene (APEM); subliniază dorinţa sa ca această instituţie să fie implicată în evaluarea evoluţiei politicilor euromediteraneene;
53. consideră importantă realizarea unor legături mai strânse, chiar prin stabilirea de noi relaţii, cu ţări vecine cu vecinii noştri, cum ar fi statele care fac parte din Consiliul de Cooperare din zona Golfului;
Rolul Parlamentului European
54. îşi reiterează angajamentul de a continua să urmărească îndeaproape aplicarea PEV, folosindu-se în special de competenţele sale, inclusiv, în ultimă instanţă, de competenţele sale bugetare, şi continuând dialogul cu Comisia privind punerea în aplicare a IEVP şi a Instrumentului european pentru democraţie şi drepturile omului (IEDDO), dialog iniţiat în 2007 şi care urmează să continue în perspectiva revizuirii prevăzute pentru 2009; intenţionează să examineze în mod regulat rapoartele intermediare privind stadiul PEV; regretă totuşi faptul că nu a fost consultat asupra planurilor de acţiune ale PEV, a evaluării punerii în aplicare a acestora şi a progresului înregistrat în discuţiile din cadrul subcomisiilor pentru drepturile omului;
55. este conştient de calitatea sa de formator major de opinie, precum şi de forum de dezbatere publică şi intenţionează să stabilească o cooperare mai strânsă cu parlamentele şi societăţile civile din ţările vizate de PEV; se angajează, prin urmare, să sporească eficacitatea delegaţiilor sale în organismele interparlamentare; subliniază, în acest sens, importanţa dimensiunii nonguvernamentale, şi anume platforma euromediteraneană pentru o societate civilă, în consolidarea dinamicii politice în ţările partenere din sud;
56. încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, precum şi guvernelor şi parlamentelor statelor membre şi ale tuturor ţărilor vizate de PEV.
31.7.2007
AVIZUL Comisiei pentru dezvoltare regională
destinat Comisiei pentru afaceri externe
privind consolidarea politicii europene de vecinătate
( 2007/2088(INI) )
Raportor pentru aviz: Tunne Kelam
SUGESTII
Comisia pentru dezvoltare regională recomandă Comisiei pentru afaceri externe, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluţie ce urmează a fi adoptată:
1. salută comunicarea Comisiei privind consolidarea politicii europene de vecinătate (PEV) şi subliniază faptul că această politică reprezintă un instrument esenţial pentru a motiva ţările vecine să se apropie de UE, a le încuraja să aplice un sistem de valori european şi pentru a stimula dezvoltarea economică şi socială a regiunilor învecinate cu Uniunea Europeană, aceste evoluţii servind atât interesele UE, cât şi pe cele ale vecinilor săi;
2. salută dimensiunea tematică a PEV, în special în domenii cum ar fi energia (inclusiv, mai ales, măsurile de îmbunătăţire a eficienţei energetice), schimbările climatice, transportul, telecomunicaţiile, cercetarea şi societatea informaţională şi subliniază dimensiunea regională a acestei cooperări;
3. consideră că o politică de vecinătate eficientă şi reciproc avantajoasă ar trebui să stimuleze ţările vecine care manifestă interes pentru o eventuală aderare la UE să se axeze pe calitatea şi accelerarea eforturilor de pregătire şi să determine UE să-şi demonstreze deschiderea şi susţinerea, în funcţie de progresele concrete realizate de aceste ţări;
4. subliniază faptul că eficienţa PEV depinde şi de gradul în care statele membre sunt pregătite să aplice în statele partenere principiile care stau la baza celor patru libertăţi fundamentale ale Uniunii Europene şi consideră că acordurile sectoriale şi regionale ar trebui privite drept un mijloc practic de realizare a acestui obiectiv;
5. invită Comisia şi ţările vecine să evite concentrarea disproporţionată de fonduri PEV în marile oraşe;
6. subliniază importanţa capitală a programelor de cooperare transfrontalieră şi interregională, precum şi a unei cooperări mai largi, la scara întregii Uniuni Europene, în vederea punerii în aplicare a PEV şi consideră că aceste programe ar trebui să cuprindă aspecte economice, sociale, culturale şi de mediu şi ar trebui să promoveze egalitatea între bărbaţi şi femei şi egalitatea de şanse;
7. invită Comisia şi autorităţile naţionale, regionale şi locale, care participă la programe de cooperare transfrontalieră şi interregională şi la acţiuni de cooperare la scara întregii UE, să adopte o abordare descentralizată, bazată pe principiile politicii de coeziune, şi anume pe parteneriat şi planificare multianuală, şi să încurajeze mai energic cooperarea la nivelul societăţii;
8. invită Comisia, statele membre şi ţările vecine să stimuleze implicarea societăţii civile, precum şi a autorităţilor locale şi regionale în punerea în aplicare şi monitorizarea PEV; reaminteşte experienţele pozitive dobândite în aplicarea principiului parteneriatului în cadrul politicii de coeziune; în consecinţă, invită Comisia să organizeze un schimb de experienţe privind punerea în aplicare a politicii de coeziune şi a PEV între autorităţi din statele membre şi ţările vecine;
9. invită Comisia şi statele membre să prevadă măsurile corespunzătoare pentru a asigura vizibilitatea PEV;
10. invită Comisia să elaboreze principii directoare pentru autorităţile locale şi regionale privind rolul specific pe care îl au în punerea în aplicare a planurilor de acţiune cuprinse în PEV, precum şi să continue dezvoltarea PEV;
11. încurajează Comisia şi autorităţile naţionale, regionale şi locale să înfiinţeze programe de înfrăţire între oraşe şi regiuni şi să le acorde acestora sprijinul adecvat, în scopul consolidării capacităţii administrative locale şi regionale în ţările vecine, precum şi să promoveze programe de schimb pentru societatea civilă şi iniţiative sub formă de microproiecte;
12. subliniază importanţa unei cooperări regionale intense pentru controlul frontierelor şi al imigraţiei;
13. consideră că este important să se faciliteze, în mod eficient, obţinerea de vize în cazul micului trafic de frontieră şi al unor grupuri de populaţie specifice (inclusiv studenţi, cercetători, artişti, oameni de afaceri şi jurnalişti), în scopul de a stimula dezvoltarea economică, socială, culturală şi de mediu, atât în regiunile învecinate cu Uniunea Europeană, cât şi pe întreg teritoriul ţărilor vecine, în beneficiul tuturor părţilor, precum şi de a atenua disparităţile de-a lungul frontierelor externe ale UE;
14. consideră că PEV ar trebui, de asemenea, să cuprindă activităţi de cooperare în domeniul prevenirii şi gestionării comune a calamităţilor naturale şi încurajează statele membre, precum şi autorităţile regionale şi locale, să includă acest aspect în programele lor de cooperare transfrontalieră;
15. reaminteşte Comisiei să includă în raportul său anual privind punerea în aplicare a asistenţei comunitare, adresat Parlamentului European şi Consiliului, primul raport fiind programat la sfârşitul anului 2007, o evaluare a instrumentului PEV privind cooperarea transfrontalieră, inclusiv informaţii privind participarea regională şi locală a fiecărei ţări, diversele programe operaţionale comune şi acţiunile descentralizate conexe de consolidare a capacităţii.
PROCEDURĂ
Titlu
Consolidarea politicii europene de vecinătate
Numărul procedurii
2007/2088(INI) ]
Comisia competentă în fond
AFET
Aviz emis de către
Data anunţului în plen
REGI 26.4.2007
Cooperare consolidată - data anunţului în plen
Raportor pentru aviz :
Data numirii
Tunne Kelam 12.4.2007
Raportorul pentru aviz substituit
Examinare în comisie
25.6.2007
28.6.2007
Data adoptării
17.7.2007
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
43
1
Membri titulari prezenţi la votul final
Alfonso Andria, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Tiberiu Bărbuleţiu, Jean Marie Beaupuy, Rolf Berend, Wolfgang Bulfon, Bairbre de Brún, Vasile Dîncu, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Pedro Guerreiro, Zita Gurmai, Marian Harkin, Jim Higgins, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Mieczysław Edmund Janowski, Rumiana Jeleva, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Mario Mantovani, Sérgio Marques, James Nicholson, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Maria Petre, Markus Pieper, Pierre Pribetich, Wojciech Roszkowski, Elisabeth Schroedter, Grażyna Staniszewska, Kyriacos Triantaphyllides, Oldřich Vlasák
Membri supleanţi prezenţi la votul final
Jan Březina, Den Dover, Jill Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Samuli Pohjamo, Christa Prets, Károly Ferenc Szabó
Membri supleanţi (articolul 178 alineatul (2)) prezenţi la votul final
Péter Olajos, Thomas Ulmer
Observaţii (date disponibile într-o singură limbă)
...
5.10.2007
AVIZU l Comisiei pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne
destinat Comisiei pentru afaceri externe
privind consolidarea politicii europene de vecinătate
( 2007/2088(INI) )
Raportoare pentru aviz: Adina-Ioana Vălean
SUGESTII
Comisia pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne recomandă Comisiei pentru afaceri externe, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluţie ce urmează a fi adoptată:
1. reiterează importanţa capitală a PEV în consolidarea unui spaţiu de stabilitate, securitate, prosperitate şi bună guvernare bazat pe valorile respectării drepturilor omului, democraţiei şi statului de drept; consideră, prin urmare, că, în cadrul PEV, UE ar trebui să contribuie în continuare la consolidarea capacităţilor în ţările PEV în ceea ce priveşte spaţiul de libertate, securitate şi justiţie, prin măsuri concrete sporite, cum ar fi asistenţa tehnică şi formarea unor persoane precum judecători, poliţişti şi vameşi;
2. reaminteşte faptul că acesta constituie un obiectiv de interes comun atât pentru UE, cât şi pentru vecinii săi, întrucât PEV contribuie la existenţa unui spaţiu european de libertate, securitate şi justiţie, promovarea respectării drepturilor omului, în special a dreptului la libertatea de exprimare, gestionarea fluxurilor migratorii şi combaterea terorismului, a crimei organizate, a traficului de fiinţe umane şi a corupţiei;
3. salută iniţiativa consolidării PEV, care oferă noi modalităţi de motivare a ţărilor partenere; consideră că aceasta politică ar trebui să rămână suficient de flexibilă, abordând cu instrumente adecvate relaţiile cu fiecare stat vecin în parte; subliniază faptul că aprofundarea relaţiilor UE cu fiecare ţară ar trebui să depindă de măsura în care aceasta aderă la valorile comune, precum şi de măsura în care pune în practică priorităţile convenite;
4. insistă asupra faptului că respectarea drepturilor fundamentale şi a angajamentelor internaţionale ale statelor membre, în special cele acceptate în cadrul Convenţiei europene pentru apărarea drepturilor omului şi a libertăţilor fundamentale, ar trebui să fie în centrul tuturor relaţiilor cu ţările partenere PEV;
5. îşi exprimă preocuparea cu privire la lipsa unui angajament suficient din partea anumitor ţări partenere PEV faţă de respectarea drepturilor fundamentale şi îi îndeamnă pe parteneri să abordeze în special chestiuni precum limitarea libertăţii presei, intimidarea ONG-urilor, deţinuţii politici, tratamentele inumane în timpul custodiei poliţiei;
6. regretă rezultatele mediocre ale PEV în domeniul democraţiei, care vor avea un impact negativ considerabil asupra credibilităţii politice şi reputaţiei UE, în special în statele partenere din Sud; încurajează UE să meargă dincolo de declaraţia sa de principii;
7. este conştient de aspiraţiile europene ale unor ţări PEV; reaminteşte faptul că PEV, ca parte a politicii externe europene, rămâne distinctă de aderarea la Uniunea Europeană, întrucât aceasta urmăreşte să ofere mijloacele de consolidare a relaţiilor bilaterale, sprijină tranziţia ca scop în sine şi încurajează prosperitatea, stabilitatea şi securitatea ca interese comune;
8. salută propunerea de a permite statelor partenere în cadrul PEV să participe la activităţile agenţiilor şi la programele comunitare din domeniul justiţiei şi afacerilor interne, demers care ar putea cataliza reformele, spori schimburile de bune practici şi contribui la îmbunătăţirea înţelegerii reciproce şi a dialogului intercultural;
9. reiterează necesitatea amplificării cooperării cu organismele din domeniul justiţiei şi afacerilor interne din ţările PEV, precum şi a participării organizaţiilor societăţii civile (sindicate, organizaţii patronale şi ONG-uri, în special organizaţii din domeniul protecţiei drepturilor femeilor); subliniază că este important, de asemenea, să se amelioreze cooperarea între Uniunea Europeană şi societatea civilă din ţările PEV;
10. reaminteşte importanţa facilitării mobilităţii studenţilor, cercetătorilor şi reprezentanţilor autorităţilor; reaminteşte că astfel de modalităţi de facilitare a mobilităţii contribuie la stabilirea unor raporturi umane mai strânse şi la îmbunătăţirea imaginii UE în ţările PEV; solicită înlăturarea obstacolelor întâmpinate de cetăţenii statelor PEV care călătoresc în mod legal, prin instituirea unui sistem de vize corespunzător; salută, prin urmare, iniţiativa consolidării PEV, care oferă noi posibilităţi de călătorii legitime în UE; salută acordurile de facilitare a regimului vizelor cu Ucraina şi Moldova şi crearea unui centru comun de acordare a vizelor în Moldova, care ar putea servi ca proiect pilot pentru crearea unor asemenea centre în alte ţări partenere; încurajează statele membre ale UE să-şi amelioreze serviciile consulare în ţările PEV şi să creeze centre comune de acordare a vizelor;
11. salută instituirea unui regim de trafic de frontieră local care să ofere populaţiilor din zona de graniţă posibilitatea de a menţine contacte tradiţionale, fără a întâmpina obstacole administrative excesive;
12. consideră că o cooperare mai strânsă în domeniul controalelor la frontieră şi al gestionării migraţiei, cu respectarea deplină a convenţiilor internaţionale privind drepturile omului, a legislaţiei internaţionale şi a obligaţiilor internaţionale referitoare la căutarea şi salvarea persoanelor pe mare, precum şi încheierea unor acorduri de readmisie, sunt elemente necesare ale unei strategii mai ample de combatere a migraţiei ilegale, a terorismului, a crimei organizate, a traficului de fiinţe umane în scopuri sexuale şi de altă natură şi a traficului de droguri, acestea constituind o condiţie prealabilă pentru facilitarea regimului de vize;
13. regretă faptul că, la şapte ani de la adoptarea programului de la Tampere, Uniunea Europeană încă nu are o politică comună coerentă în materie de imigrare şi că, până acum, s-a pus accentul pe imigrarea ilegală, în timp ce politica privind migraţia legală şi ilegală ar trebui dezvoltată în mod simultan şi echilibrat;
14. consideră că o politică europeană comună în materie de imigrare trebuie să se bazeze pe respectarea drepturilor fundamentale (în special dreptul la azil şi nereturnare), solidaritate, responsabilitate comună; aceasta trebuie realizată în strânsă cooperare cu ţările terţe de origine şi tranzit şi trebuie asociată unei politici de co-dezvoltare, care să abordeze cauzele primare ale migraţiei, cum ar fi sărăcia, războaiele, dictaturile şi să ţină cont de factorii de atracţie şi de respingere a migranţilor;
15. reaminteşte strânsa legătură dintre migraţia ilegală şi cea legală, combaterea imigrării ilegale implicând îmbunătăţirea canalelor de imigrare legală;
16. salută prezentarea de către Comisie a unei propuneri de directivă de stabilire a sancţiunilor la adresa angajatorilor de resortisanţi din ţări terţe cu şedere ilegală;
17. subliniază necesitatea promovării unor programe de creare şi înfiinţare a unor organizaţii de gestionare a potenţialilor imigranţi în Uniunea Europeană din ţările PEV;
18. salută deschiderea unor centre de informare privind posibilităţile de lucru în UE şi de candidatură la aceste locuri de muncă, precum cele din Mali, şi recomandă extinderea unor asemenea proiecte pilot în ţările partenere PEV;
19. invită UE să elaboreze politici destinate să faciliteze în cea mai mare măsură impactul pozitiv al remiterii de fonduri, prin înlesnirea circulaţiei acestora şi prin evitarea potenţialelor riscuri de fraudă şi supraimpozitare;
20. reaminteşte faptul că lupta împotriva traficului de fiinţe umane ar trebui să fie o prioritate majoră a PEV, acordându-se o atenţie specială protecţiei grupurilor vulnerabile, precum femeile şi copiii; solicită o cooperare poliţienească şi judiciară sporită între statele membre şi ţările PEV, pe de o parte pentru a îmbunătăţi prevenirea, în special prin iniţierea unor campanii de sensibilizare în ţările PEV şi în statele membre, şi, pe de altă parte, pentru a distruge organizaţiile criminale care beneficiază de pe urma traficului;
21. reaminteşte faptul că încheierea acordurilor de readmisie reprezintă o prioritate şi face parte din parteneriatul cu ţările terţe pentru combaterea migraţiei ilegale şi a traficului de fiinţe umane; în acest sens, salută acordurile de readmisie cu Ucraina şi Moldova;
22. regretă faptul că Ucraina nu a extins încă facilitarea regimului de vize la România şi Bulgaria; îndeamnă Ucraina să aplice imediat un tratament egal tuturor cetăţenilor UE; salută decizia CE de a amâna ratificarea acordurilor de readmisie până la soluţionarea acestei probleme; solicită punerea rapidă în aplicare şi monitorizarea corespunzătoare a acestor acorduri;
23. consideră că acordurile de readmisie ale UE, care înlocuiesc acorduri bilaterale şi multilaterale, cu ţări în cadrul programului PEV, ar trebui adoptate în condiţii de transparenţă deplină şi cu respectarea convenţiilor internaţionale, inclusiv Convenţia de la Geneva, principiul nereturnării şi Convenţia ONU împotriva torturii şi a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante;
24. propune Comisiei să publice anual un raport de evaluare privind acordurile de readmisie ale UE şi să prezinte propuneri de îmbunătăţire a acordurilor, dacă este necesar, şi să implice pe deplin Parlamentul în acest proces;
25. reaminteşte faptul că este vital să se îmbunătăţească eficienţa controalelor la frontieră, pentru a se putea combate migraţia ilegală, terorismul, crima organizată, inclusiv traficul de fiinţe umane şi droguri, precum şi falsificarea; consideră că PEV oferă un cadru propice pentru asistarea ţărilor PEV în securizarea frontierelor externe ale acestora împotriva unor asemenea ameninţări;
26. consideră că este necesară realizarea controalelor la frontieră în spirit de solidaritate între statele membre, inclusiv prin împărţirea sarcinii gestionării frontierelor externe ale UE;
27. subliniază faptul că politicile privind vizele şi controalele la frontieră implică nu numai o dimensiune de securitate, ci şi o dimensiune de politică externă, ceea ce creează o imagine proastă a UE;
28. salută cu căldură înfiinţarea FRONTEX şi lansarea cooperării între FRONTEX, ţările PEV şi alte ţări terţe; încurajează încheierea unor noi acorduri cu aceste ţări partenere PEV; insistă asupra faptului că este necesar să se consolideze această cooperare şi să se acorde o mai mare finanţare pentru FRONTEX; invită statele membre să îşi onoreze promisiunile şi să ofere FRONTEX toate resursele logistice şi umane necesare pentru îndeplinirea sarcinilor sale;
29. reaminteşte faptul că o combatere eficientă a terorismului, a imigrării ilegale şi a crimei organizate în şi din vecinătate nu poate fi realizată fără angajarea tuturor resurselor, atât ale Comisiei, cât şi ale statelor membre însele, precum şi ale altor actori europeni şi internaţionali;
30. reafirmă importanţa consolidării cooperării cu ţările PEV în ceea ce priveşte combaterea terorismului, în special prin aprofundarea cooperării cu Europol şi Eurojust, pentru a construi o încredere reciprocă şi a împărtăşi cele mai bune practici; îndeamnă ţările partenere PEV să-şi sporească nivelul de protecţie a datelor, pentru a-şi armoniza legislaţia şi practicile cu normele UE în materie de protecţie a datelor, acest lucru trebuind să reprezinte o condiţie prealabilă a continuării cooperării în acest domeniu; reaminteşte faptul că orice măsuri comune de combatere a terorismului trebuie să respecte pe deplin principiile legitimităţii, proporţionalităţii şi eficienţei;
31. reaminteşte faptul că PEV oferă un excelent cadru de cooperare regională şi subregională; solicită o cooperare regională consolidată în materie de libertate, securitate, justiţie, în special în ceea ce priveşte gestionarea frontierelor, migraţia şi azilul, combaterea crimei organizate, a traficului de fiinţe umane, a imigrării ilegale, a terorismului, a spălării de bani şi a traficului de droguri, şi cooperarea poliţienească şi judiciară; consideră că dezvoltarea de reţele şi cooperarea regională în aceste domenii ar putea să se bazeze pe experienţa câştigată, între altele, în cadrul „Procesului Söderköping”, care include Belarus, Moldova şi Ucraina şi, din partea UE, Estonia, Ungaria, Letonia, Lituania, Polonia, România, Slovacia şi Suedia;
32. salută noua iniţiativă de cooperare regională „Sinergia Mării Negre”, care completează PEV în regiunea Mării Negre, propunând, între altele, îmbunătăţirea gestionării frontierelor şi a cooperării vamale la nivel regional şi stimularea dialogului regional cu societatea civilă; consideră că activităţile în favoarea unui angajament sporit şi coerent faţă de zona Mării Negre s-ar putea baza pe experienţa câştigată în cadrul Procesului de la Barcelona şi al Dimensiunii Nordice; insistă asupra faptului că priorităţile acestei abordări regionale ar trebui să fie libertatea, justiţia şi securitatea, democraţia, respectarea dreptului internaţional şi cooperarea cu societatea civilă;
33. reafirmă importanţa crucială a PEV, care este un cadru corespunzător pentru dialog şi pentru acţiuni destinate găsirii unor soluţii pentru conflicte îngheţate, precum Transnistria; consideră că, în absenţa statului de drept, asemenea conflicte îngheţate constituie găuri negre pentru crima organizată, terorism, traficul de fiinţe umane şi droguri şi reprezintă o sursă de insecuritate; prin urmare, solicită consolidarea iniţiativelor regionale care reunesc ţări partenere PEV, în vederea găsirii unor soluţii comune la asemenea conflicte;
34. regretă absenţa unei consultări adecvate a Parlamentului de către preşedinţie cu privire la aspectele principale şi opţiunile fundamentale ale politicii externe şi de securitate comună, astfel cum se prevede la articolul 21 din TUE;
35. solicită preşedinţiei Consiliului şi Comisiei să informeze mai bine Parlamentul în cursul negocierilor privind acordurile în domeniul PEV şi să ia în considerare recomandările Parlamentului, în conformitate cu articolele 39 şi 21 din TUE şi cu articolul 300 din TCE;
36. invită Consiliul şi Comisia să informeze mai bine şi mai regulat Parlamentul în cursul negocierilor privind acordurile de facilitare a regimului de vize şi de readmisie cu ţările PEV, în conformitate cu principiul cooperării loiale între instituţiile europene;
37. solicită o mai bună cooperare între UE şi organizaţiile internaţionale, cum ar fi Consiliul Europei, pentru a utiliza pe deplin competenţele acestora în domenii precum drepturile omului, informaţiile, criminalitatea informatică, bioetica, traficul, crima organizată etc.;
38. sprijină ideea creării unei „Adunări parlamentare PEV – Est”, după modelul Adunării Parlamentare Euromed existente;
39 . salută crearea Instrumentului pentru politica europeană de vecinătate, mai flexibil şi în mai mare măsură de a permite noi forme de cooperare şi progres în direcţia „Fondului de investiţii pentru politica de vecinătate”, care ar putea oferi soluţii în anumite domenii de cooperare, în special în ceea ce priveşte cooperarea transfrontalieră;
40. invită Comisia să-şi coordoneze resursele financiare şi capacităţile de analiză a politicilor cu cele ale instituţiilor financiare internaţionale (BEI, BERD, Banca Mondială), pentru a genera sinergii în instituirea şi încurajarea reformelor în conformitate cu planurile de acţiune PEV;
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
3.10.2007
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
26
3
Membri titulari prezenţi la votul final
Alexander Alvaro, Philip Bradbourn, Michael Cashman, Carlos Coelho, Fausto Correia, Panayiotis Demetriou, Bárbara Dührkop Dührkop, Kinga Gál, Roland Gewalt, Jeanine Hennis-Plasschaert, Lívia Járóka, Magda Kósáné Kovács, Barbara Kudrycka, Esther De Lange, Henrik Lax, Kartika Tamara Liotard, Sarah Ludford, Viktória Mohácsi, Martine Roure, Søren Bo Søndergaard, Vladimir Urutchev, Adina-Ioana Vălean, Ioannis Varvitsiotis
Membri supleanţi prezenţi la votul final
Inés Ayala Sender, Edit Bauer, Maria da Assunção Esteves, Ona Juknevičienė, Jean Lambert, Antonio Masip Hidalgo, Siiri Oviir, Eva-Britt Svensson
Membri supleanţi [articolul 178 alineatul (2)] prezenţi la votul final
PROCEDURĂ
Titlu
Consolidarea politicii europene de vecinătate
Numărul procedurii
2007/2088(INI)
Comisia competentă în fond
AFET
Aviz emis de către Data anunţului în plen
INTA REGI LIBE
26.04.07 26.04.07 26.04.07
Avize care nu au fost emise
Data deciziei
INTA
07.05.07
Cooperare consolidată
Data anunţului în plen
Raportor pentru aviz : Data numirii
Charles Tannock Raimon Obiols i Germà
17.4.2007 19.09.07
Raportorul pentru aviz substituit
Panagiotis Beglitis
Examinare în comisie
13.09.07
09.10.07
22.10.07
Data adoptării
22.10.2007
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
49
1
2
Membri titulari prezenţi la votul final
Christopher Beazley, Bastiaan Belder, Elmar Brok, Colm Burke, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Hélène Flautre, Hanna Foltyn-Kubicka, Michael Gahler, Georgios Georgiou, Bronisław Geremek, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Klaus Hänsch, Jana Hybášková, Anna Ibrisagic, Metin Kazak, Maria Eleni Koppa, Joost Lagendijk, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Pasqualina Napoletano, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Vural Öger, Ria Oomen-Ruijten, Ioan Mircea Paşcu, Béatrice Patrie, Samuli Pohjamo, Bernd Posselt, Raül Romeva i Rueda, Jacek Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Marek Siwiec, Hannes Swoboda, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Charles Tannock, Geoffrey Van Orden, Ari Vatanen, Jan Marinus Wiersma, Josef Zieleniec
Membri supleanţi prezenţi la votul final
Ryszard Czarnecki, Alexandra Dobolyi, Patrick Gaubert, David Hammerstein, Marie Anne Isler Béguin, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Rihards Pīks, Aloyzas Sakalas, Antolín Sánchez Presedo, Adrian Severin
Membri supleanţi [articolul 178 alineatul (2)] prezenţi la votul final
