A6-0041/2009
29.1.2009
RAPORT
conținând recomandări către Comisie privind o inițiativă europeană de dezvoltare a microcreditelor în sprijinul creșterii și ocupării forței de muncă
(2008/2122(INI))
Comisia pentru afaceri economice și monetare
Raportor:
Zsolt László Becsey
(Inițiativă - articolul 39 din Regulamentul de procedură)
PE 414.375v02-00
CUPRINS
PROPUNERE DE REZOLUȚIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN......................................3
ANEXĂ LA PROPUNEREA DE REZOLUȚIE: RECOMANDĂRI DETALIATE PRIVIND CONȚINUTUL PROPUNERII SOLICITATE 8
EXPUNERE DE MOTIVE........................................................................................................12
AVIZ al Comisiei pentru bugete .................................................................................17
AVIZ al Comisiei pentru industrie, cercetare Și energie .............................20
AVIZ al Comisiei pentru afaceri juridice .............................................................24
AVIZ al Comisiei pentru drepturile femeii Și egalitatea de gen ..............27
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE.....................................................................30
PROPUNERE DE REZOLUȚIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN
conținând recomandări către Comisie privind o inițiativă europeană de dezvoltare a microcreditelor în sprijinul creșterii și ocupării forței de muncă
( 2008/2122(INI) )
Parlamentul European,
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2007 privind O inițiativă europeană de dezvoltare a microcreditelor în sprijinul creșterii și ocupării forței de muncă ( COM(2007)0708 ),
– având în vedere Rezoluția sa din 11 iulie 2007 privind politica serviciilor financiare (2005-2010) – Cartea albă
JO C 175 E, 10.07.2008, p.
392. , în special punctul 35,
– având în vedere Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii
JO L 124, 20.05.2003, p.
36. ,
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 iulie 2005 privind Acțiunile comune pentru creștere și ocuparea forței de muncă: programul comunitar de la Lisabona ( COM(2005)0330 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 iulie 2005 privind Politica de coeziune în sprijinul creșterii și al ocupării forței de muncă: orientări strategice comunitare”, 2007-2013 ( COM(2005)0299 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2007 intitulată „Statele membre și regiunile pun în aplicare Strategia de la Lisabona pentru creștere și locuri de muncă, prin intermediul politicii de coeziune a UE, 2007-2013” ( COM(2007)0798 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2007 intitulată „Propunerea privind programul comunitar Lisabona 2008-2010” ( COM(2007)0804 ),
– având în vedere Decizia nr.
1639/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 2006 de instituire a unui program-cadru pentru inovație și competitivitate (2007-2013)
JO L 310, 9.11.2006, p.
15. ,
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 iunie 08 intitulată „Gândiți mai întâi la scară mică”- Un „Small Business Act ” pentru Europa ( COM(2008)0394 ),
– având în vedere Directiva 2006/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2006 privind inițierea și exercitarea activității instituțiilor de credit (reformare)
JO L 177, 30.6.2006, p.
1. și propunerea Comisiei din 1 octombrie 2008 de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE în ceea ce privește băncile afiliate instituțiilor centrale, anumite elemente ale fondurilor proprii, expunerile mari, dispozițiile de supraveghere și gestionarea crizelor ( COM(2008)0602 ),
– având în vedere Directiva 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului
JO L 309, 25.11.2005, p.
15. ,
– având în vedere Regulamentul (CE) nr.
1998/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de minimis
JO L 379, 28.12.2006, p.
5. ,
– având în vedere Regulamentul (CE) nr.
1535/2007 al Comisiei din 20 decembrie 2007 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de minimis în sectorul producției de produse agricole
JO L 337, 21.12.2007, p.
35. ,
– având în vedere Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transportului și serviciilor poștale
JO L 134, 30.4.2004, p.
1. ,
– având în vedere Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii
JO L 134, 30.4.2004, p.
114. ,
– având în vedere declarația scrisă din 08 mai 2008 privind microcreditele
Texte adoptate, P6_TA(2008)0199 . ,
– având în vedere articolul 192 al doilea paragraf din Tratatul CE,
– având în vedere articolele 39 și 45 din Regulamentul de procedură,
– având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru afaceri juridice și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen ( A6-0041/2009 ),
A. întrucât Comisia definește actualmente microcreditul ca un împrumut de maxim 25 000 EUR sau mai puțin și Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 definește microîntreprinderea ca o întreprindere care are sub 10 angajați și a cărei cifră de afaceri anuală sau al cărei total al bilanțului anual nu depășește 2 000 000 de euro; întrucât aceste definiții nu sunt adaptate tuturor piețelor naționale și nu permit să se facă o distincție clară între microcredite și micro-împrumuturi acordate microîntreprinderilor, între microcredite acordate persoanelor ne-bancabile și microcredite acordate microîntreprinderilor bancabile;
B. întrucât accesul dificil la forme adecvate de finanțare este frecvent menționat drept o barieră foarte importantă în calea spiritului întreprinzător și întrucât în UE există o potențială cerere semnificativă de microcredite, care în prezent nu este îndeplinită;
C. întrucât Comisia nu a respectat solicitarea Parlamentului exprimată în Rezoluția sa din 11 iulie 2007 de a întocmi un plan de acțiune pentru microfinanțare, de a coordona diferite măsuri politice și de a optimiza utilizarea celor mai bune practici în interiorul și în exteriorul UE;
D. întrucât în 2008, pentru al doilea an consecutiv, Parlamentul European a prevăzut o linie bugetară pentru proiectul-pilot „Promovarea unui mediu mai favorabil pentru microcredite în UE” și întrucât, deși comunicarea Comisiei nu menționează aceste credite, ele pot fi alocate în mod util pentru formarea de capital propriu, ce poate servi drept capital inițial;
E. întrucât microcreditul se distinge prin câteva trăsături de creditul obișnuit, inclusiv de creditul pentru întreprinderi mici și mijlocii, și întrucât întreprinderile care solicită credite obișnuite sunt în general deservite de toate diversele tipuri de instituții financiare și întrucât ar trebui avută în vedere importanța obiectivului final de includere a tuturor cetățenilor în cadrul sistemului financiar formal;
F. întrucât microcreditele presupun costuri operaționale mai mari, din cauza sumei mici împrumutate, a lipsei de garanții (suficiente) și a costurilor mari de administrare;
G. întrucât activitățile de microcreditare presupun elemente subiective inovatoare, cum ar fi cerințele alternative sau nesolicitarea de garanții, precum și evaluarea netradițională a solvabilității, iar microcreditele sunt adesea acordate nu doar în scopuri lucrative, ci servesc și unor scopuri de coeziune, datorită încercării de a (re)integra în societate persoanele dezavantajate;
H. întrucât microcreditele sunt, prin definiție, mici, dar impactul lor este multiplicat datorită posibilității de a le „recicla” (acordarea din nou a unui astfel de împrumut după rambursare), datorită perioadei în general mică până la scadență fără a neglija obiectivul de reintegrare a beneficiarilor în sistemul bancar clasic;
I. întrucât microcreditele pot fi acordate sau accesul la finanțare poate fi facilitat de o serie întreagă de furnizori, cum ar fi furnizorii nespecifici de servicii financiare (împrumuturi autorizate între persoane), organizații ale membrilor (de exemplu cooperativele de credit), organizațiile neguvernamentale, societățile de ajutor reciproc și de tip cooperatist, instituțiile financiare de dezvoltare comunitară, băncile garante și fondurile de garantare, băncile cooperativiste și comerciale, și întrucât cooperarea dintre diferiții furnizori ar putea fi benefică;
J. întrucât este necesară recunoașterea structurii specifice a furnizorilor de servicii financiare de pe teritoriul UE, cum ar fi cooperativele de credit, care sunt instituții financiare nebancare ce utilizează depozitele membrilor pentru acordarea de microcredite și că aceste structuri specifice nu ar trebui să excludă a priori respectivele instituții de la programele de finanțare a microcreditelor;
K. întrucât actuala criză financiară și posibilele sale repercusiuni asupra economiei în ansamblu demonstrează dezavantajele produselor financiare complexe și necesitatea unor modalități de creștere a eficienței și a implementării tuturor canalelor posibile de furnizare de finanțare în cazurile în care accesul întreprinderilor la capital este limitat, datorită crizei de lichidități, în special în regiunile dezavantajate din punct de vedere economic și social și, în același timp, subliniază importanța instituțiilor care își concentrează activitatea pe dezvoltarea locală, care au o puternică componentă locală și oferă servicii bancare cuprinzătoare tuturor actorilor economici;
L. întrucât spiritul întreprinzător ar trebui încurajat;
M. întrucât ar trebui depuse eforturi maxime pentru reducerea la minimum a obligațiilor micro-întreprinderilor în materie de reglementare, Comisia fiind solicitată să acționeze în consecință;
N. întrucât plafoanele la ratele dobânzilor îi pot împiedica pe creditori să acorde microcredite, în cazul în care astfel de restricții îi împiedică să își acopere costurile de creditare;
O. întrucât sprijinirea microcreditelor ar trebui să joace un rol foarte important în cadrul Strategiei de la Lisabona revizuite;
P. întrucât, într-un număr semnificativ de cazuri, cei care doresc să acceseze fondurile disponibile în cadrul politicii de coeziune a UE, în vederea înființări de mici afaceri de familie, pot întâmpina dificultăți în ceea ce privește furnizarea co-finanțării necesare;
Q. întrucât persoanele dezavantajate, cum ar fi șomerii (pe termen lung), persoanele dependente de ajutoarele sociale, imigranții, minoritățile etnice cum ar fi comunitatea rromă, persoanele care lucrează în economia subterană sau care lucrează în zone rurale dezavantajate și femeile, care doresc să înființeze o microîntreprindere, ar trebui să reprezinte centrul de interes al inițiativei europene privind microcreditele;
R. întrucât, deși implicarea privată ar trebui asigurată în măsura posibilului, este necesară intervenția publică în acordarea de microcredite;
S. întrucât există anumite inițiative ale UE din care decurg elemente în sprijinul microcreditelor, iar o abordare mai unificată și mai bine orientată, combinându-le în vederea formării unui sistem unic, ar fi benefică;
T. întrucât este esențial ca cei care înființează microîntreprinderi să aibă acces la asistență în domeniul afacerilor (cum ar fi asistența în materie de formare, instruire și consolidare a capacităților), iar formarea ar trebui să fie obligatorie pentru contractanții de microcredite, și întrucât educația financiară a consumatorilor și acordarea de împrumuturi în mod responsabil ar trebui să constituie o parte importantă a politicilor tuturor instituțiilor de microfinanțare (MFI);
U. întrucât beneficiarii potențiali ai microcreditelor ar trebui să beneficieze de consiliere juridică adecvată cu privire la încheierea unui acord de credit, înființarea unei întreprinderi, colectarea datoriilor, achiziționarea și utilizarea drepturilor de proprietate intelectuală și industrială și așa mai departe, în special atunci când micro-întreprinderea în cauză intenționează sau are potențial de a face afaceri în alte state membre ale Uniunii Europene;
V. întrucât accesul posibililor contractanți de credite la informații privind creditele ar facilita acordarea de microcredite;
W. întrucât ar trebui promovate cercetarea și schimbul de bune practici în domeniul microcreditării, de exemplu în ceea ce privește tehnicile inovatoare pentru acordarea, garantarea și atenuarea riscurilor presupuse de microcredite, măsura în care acestea se pot acorda și care sunt grupurile-țintă pentru astfel de abordări în contextul UE;
X. întrucât rolul intermediarilor ar trebui analizat pentru a preveni abuzurile, și totodată ar trebui găsite modalități alternative de susținere a credibilității în fața debitorilor (de exemplu prin înființarea de grupuri de ajutor reciproc);
Y. întrucât ar trebui stabilit un cadru comunitar privind instituțiile de microfinanțare nebancare, iar Comisia ar trebui să dezvolte mecanismul de sprijin pentru microcredite, care nu prezintă încă interes pentru furnizorii de microcredite;
Z. întrucât persoanele care nu au domiciliu permanent sau documente personale de identificare nu ar trebui excluse de la obținerea de microcredite prin intermediul legislației de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului;
AA. întrucât normele comunitare privind concurența ar trebui adaptate în vederea reducerii obstacolelor în calea acordării de microcredite;
AB. întrucât normele comunitare privind achizițiile publice ar trebui să vină în sprijinul contractanților de microcredite,
1. solicită Comisiei să prezinte Parlamentului European, în temeiul articolului 44, al articolului 47 alineatul (2) sau al articolului 95 din Tratatul CE, una sau mai multe propuneri legislative care să cuprindă recomandările detaliate de mai jos;
2. confirmă faptul că aceste recomandări respectă principiul subsidiarității și drepturile fundamentale ale cetățeanului;
3. consideră că, dacă este cazul, implicațiile financiare ale propunerii sau propunerilor solicitate ar trebui să fie acoperite prin intermediul creditelor de la bugetul Uniunii Europene;
4. încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre prezenta rezoluție, precum și recomandările detaliate în anexă.
ANEXĂ LA PROPUNEREA DE REZOLUȚIE: RECOMANDĂRI DETALIATE PRIVIND CONȚINUTUL PROPUNERII SOLICITATE
1.
Recomandarea nr.
1 referitoare la cre ș terea gradului de informare privind microcreditele
Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:
(a) Comisia ar trebui să aibă în vedere introducerea conceptului de microcredit în statisticile relevante și în legislația privind instituțiile financiare.
Statisticile privind microcreditele ar trebui să aibă în vedere cifre privind PIB-ul per capita din statele membre și să facă distincția dintre liberi profesioniști sau întreprinderile familiale și acelea care au angajații ce nu sunt membri ai familiei, pentru a permite avantajarea primei categorii.
(b) Comisia ar trebui să invite statele membre să standardizeze prezentarea din punct de vedere statistic a microcreditelor, inclusiv colectarea și analiza defalcată a datelor în funcție de gen, vârstă și originea etnică;
(c) Comisia ar trebui să elaboreze o strategie de comunicare în vederea promovării activităților independente ca mod alternativ de a câștiga un venit și, în special, ca modalitate de a evita șomajul pentru grupurile țintă dezavantajate.
(d) Comisia ar trebui să invite statele membre să aplice stimulente fiscale pentru implicarea privată în activitățile comerciale cu microcredite.
(e) Comisia ar trebui să invite statele membre să restrângă aplicarea de plafoane la ratele dobânzilor pentru creditele de consum; cu toate acestea, statele membre ar trebui să poată aplica un mecanism prin care să fie excluse ratele extrem de înalte ale dobânzilor.
(f) Comisia ar trebui să analizeze - în contextul recentei crize ipotecare - avantajele și dezavantajele tipurilor de microcredit direct, față de instrumentele de credit securitizat.
(g) Comisia ar trebui să solicite statelor membre să analizeze în mod special și să menționeze, în rapoartele anuale privind programele de reformă naționale, eforturile depuse și rezultatele în ceea ce privește microcreditele, comparativ cu orientările integrate privind creșterea și ocuparea forței de muncă din cadrul Strategiei de la Lisabona revizuite.
Comisia ar trebui să se refere explicit la microcredite în raportul său anual de activitate.
2.
Recomandarea nr.
2 referitoare la finan ț area comunitară
Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze:
(a) (Co)finanțarea următoarelor proiecte cu condiția ca o astfel de finanțare să vizeze în mod special promovarea disponibilității microcreditelor pentru toate persoanele sau întreprinderile fără acces direct la credite, care sunt în general definite de statele membre, în jurisdicția lor, ca grupuri țintă dezavantajate (cum ar fi comunitatea rromă, imigranții, persoanele care locuiesc în zone rurale dezavantajate, persoanele cu locuri de muncă precare și femeile):
(i) acordarea de garanții pentru furnizorii de microcredite, de către fondurile naționale sau comunitare;
(ii) furnizarea de servicii de asistență în domeniul afacerilor ca servicii suplimentare pentru contractanții de microcredite, puse la dispoziție fie de către furnizorii de microcredite, fie de către terțe părți, asistență care să includă formare obligatorie cu destinație precisă, care să aibă evaluări periodice pentru contractanții de microcredite; această formare poate fi finanțată prin fondurile structurale;
(iii) cercetare și schimb de bune practici în domeniul operațional, de exemplu în ceea ce privește cerințe alternative privind garanțiile, metode netradiționale de evaluare a solvabilității, sisteme de notare și rolul intermediarilor;
(iv) crearea unui site internet pe care potențialii beneficiari de microcredite să-și prezinte proiectele, astfel încât cei care doresc să le poată împrumuta fondurile necesare; precum și
(v) înființarea unei baze de date la nivelul UE care să cuprindă date pozitive și negative privind contractanții de microcredite.
(b) pentru a evita dublarea eforturilor, Comisia ar trebui:
(i) să numească o entitate unică de coordonare care să cuprindă toate activitățile de finanțare legate de microcredite din UE; precum și
(ii) să (co)finanțeze proiecte cu condiția ca acestea să fie combinate cu menținerea beneficiilor de securitate socială, cum ar fi ajutorul de șomaj și sprijinul de venit, pe baza analizei furnizorului de servicii în domeniul afacerilor, care ar trebui să țină seama de rezultatele întreprinderii și de standardul de viață minim național.
3.
Recomandarea nr.
3 referitoare la un cadru armonizat la nivelul UE privind institu ț iile de microfinan ț are bancare ș i nebancare
Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:
Comisia ar trebui să propună legislație privind constituirea unui cadru la nivel comunitar referitor la instituțiile de microfinanțare bancare și nebancare.
Cadrul pentru instituțiile de microfinanțare nebancare ar trebui includă:
(a) o definire clară a furnizorilor de microcredite, care să specifice faptul că aceștia nu pot constitui depozite și, prin urmare, că nu constituie instituții financiare conform directivei privind cerințele de capital;
(b) capacitatea de a desfășura exclusiv activități de creditare;
(c) capacitatea de a atrage și de a acorda credite și din alte fonduri decât cele proprii; precum și
(d) norme armonizate, stabilite în funcție de riscuri, în ceea ce privește autorizarea, înregistrarea, raportarea și supravegherea prudențială.
4.
Recomandarea 4 referitoare la Directiva 2005/60/CE
Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:
Comisia ar trebui ca, la revizuirea Directivei 2005/60/CE, să se asigure că dispozițiile respectivei directive nu constituie obstacole care să îi împiedice pe cei care nu au domiciliu permanent sau documente de identificare personală să aibă acces la microcredite, permițând introducerea unei scutiri speciale în cadrul dispozițiilor legate de precauțiile privind clientela.
5.
Recomandarea nr.
5 referitoare la normele privind concuren ț a
Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:
(a) La revizuirea normelor de minimis, Comisia ar trebui să prevadă:
(i) diferențierea limitelor de minimis între statele membre în caz de sprijin financiar pentru furnizorii de microcredite;
(ii) desființarea diferențierilor ajutoarelor de minimis acordate unei întreprinderi din sectorul agricol, dacă ajutorul este acordat în legătură cu microcreditarea; și
(iii) reducerea sarcinilor administrative dacă ajutorul este acordat în legătură cu microcreditarea.
(b) Comisia ar trebui să specifice în cadrul legislației rolul furnizorilor de microfinanțare și, dacă este cazul, sprijinul public primit de astfel de instituții în conformitate cu normele comunitare privind concurența.
(c) Comisia ar trebui să aplice norme care să permită tratarea preferențială a bunurilor și serviciilor furnizate de contractanții de microcredite în cadrul procedurilor de achiziții publice.
EXPUNERE DE MOTIVE
Context
Furnizarea de microcredite își are originile în Asia de Sud și America Latină, unde primele inițiative pentru microcredite au fost lansate la mijlocul anilor 1970.
Cel mai faimos proiect de microcreditare este Grameen Bank din Bangladesh, fondat în 1976 de către prof.
Muhammad Yunus.
Modelul de afacere Grameen Bank, care în prezent constituie cea mai mare instituție de microfinanțare (IMF) cu mai mult de 6 milioane de debitori, a fost copiat de multe alte IMF-uri.
În 2006, prof.
Yunus și Grameen Bank au primit Premiul Nobel pentru Pace.
Succesul întreprinderilor de microcreditare în reducerea sărăciei din țările în curs de dezvoltare nu a fost transpus până în prezent în contextul UE.
Cu toate că există o serie de inițiative, atât publice, cât și private, care încearcă să promoveze astfel de întreprinderi și în Europa, o abordare holistică lipsește încă, în acest sector existând și o deficiență a pieței: toate informațiile indică o cerere ridicată posibilă pentru microcredite din partea persoanelor care nu pot obține împrumuturi în sectorul bancar tradițional.
Un succes al inițiativei europene privind microcreditele ar putea contribui în mod semnificativ la realizarea obiectivelor Strategiei revizuite de la Lisabona pentru creștere și ocuparea forței de muncă și la crearea unei economii europene inovative, creative și dinamice.
Întreprinderile mici constituie o sursă esențială de creștere, ocupare a forței de muncă, aptitudini antreprenoriale, inovare și coeziune în UE.
Microcreditele pot în special susține una dintre cele patru priorități ale Strategiei de la Lisabona, și anume deblocarea potențialului de afaceri prin susținerea (re)integrării sociale și economice a persoanelor prin intermediul activităților independente.
De fapt, Strategia de la Lisabona poate fi considerată un succes doar prin creșterea semnificativă a nivelului ocupării forței de muncă.
(Termenul de „microfinanțare” include de asemenea și alte servicii financiare la scară redusă precum microasigurarea, conturile curente de bază și conturile de economii.
Aceste concepte nu vor fi abordate în raportul privind microcreditele.)
Comunicarea Comisiei
Comisia definește microcreditul ca fiind un împrumut de maxim 25 000 EU, acordat unei microîntreprinderi (o întreprindere cu mai puțin de 10 angajați al cărei total al cifrei de afaceri anuale și/sau bilanț anual nu depășește 2 milioane EUR).
Comunicarea Comisiei „O inițiativă europeană de dezvoltare a microcreditelor în sprijinul creșterii și ocupării forței de muncă”, publicată în noiembrie 2007, invită statele membre să adapteze în mod corespunzător cadre naționale instituționale, legale și comerciale necesare pentru promovarea unui mediu mai favorabil pentru dezvoltarea microcreditelor.
În plus, a fost lansat JASMINE, o nouă facilitate la nivel european care vizează susținerea dezvoltării IMF-urilor nebancare în statele membre.
Cu toate că elementele acestei inițiative se arată promițătoare, dezavantajul este acela că astfel de inițiative lasă în general problema în mâinile statelor membre în loc să stabilească un cadru european autentic.
Grupuri ț intă
În opinia raportorului, rezultatele unei inițiative europene în domeniul microcreditelor ar trebui să fie inovatoare, concentrându-se pe grupurile țintă care până în prezent nu au primit suficientă atenție.
Având în vedere că există numeroase inițiative care vizează IMM-urile, care se încadrează în categoria întreprinderilor de dimensiuni „mici” și „mijlocii” și sunt în general deservite de către băncile tradiționale, atenția unei inițiative europene pentru dezvoltarea microcreditelor ar trebui să se îndrepte mai degrabă asupra persoanelor dezavantajate care doresc să înființeze o microîntreprindere, precum șomerii (pe termen lung), persoanele dependente de ajutoarele sociale, imigranții, minoritățile etnice, persoanele active în economia subterană sau care locuiesc în zone rurale defavorizate și femeile.
Prin urmare, trebuie luat în considerare faptul că grupurile țintă din statele membre variază semnificativ, fiind extrem de diverse.
Chestiunea care trebuie luată în considerare este cea legată de persoana care va juca rolul de intermediar între cei care iau credite și cei care le furnizează.
Trebuie luat în considerare faptul că o persoană intermediară poate fi selecționată chiar din grupul țintă.
O astfel de soluție poate fi eficientă pe de o parte, deoarece membrii grupului țintă pot avea încredere mai multă într-un intermediar din interior decât într-unul din exterior.
Pe de altă parte, un sistem de credite intern ar putea să nu fie ideal pentru anumite grupuri, deoarece ar putea încuraja supremația unei clase superioare deja existente în grup.
Trăsăturile specifice ale microcreditelor
Sectorul bancar stabilit consideră împrumuturile către grupurile țintă ale microcreditelor astfel cum au fost definite mai sus ca fiind riscante și costisitoare.
Băncile comerciale afirmă că se confruntă cu riscuri ridicate inacceptabile de neplată și marje scăzute.
Drept rezultat, băncile nu sunt interesate de anumite segmente de clienți, care sfârșesc prin a fi „nebancabili”.
Acest lucru înseamnă că afacerea cu microcredite este diferită de afacerile bancare tradiționale.
Aceasta include elemente inovative și subiective precum cerințe alternative sau lipsa garanțiilor și evaluarea netradițională a solvabilității.
În multe cazuri, microcreditele sunt acordate nu doar din motive economice și nu doar pentru profit, ci și din motive de coeziune prin încercarea de (re)integrare a persoanelor dezavantajate în societate.
Acordarea de microcredite presupune costuri operaționale ridicate din cauza dimensiunii mici a împrumutului, a lipsei de garanții (suficiente) și a costurilor de gestionare ridicate, deoarece clienții sunt de cele mai multe ori dificil de găsit, și a necesității unor servicii intense de suport și consiliere pentru afaceri – aceste caracteristici necesită în general o rețea complexă și costisitoare de persoane apropiată de grupul-țintă.
Dar chiar dacă furnizarea de microcredite nu este profitabilă, aceasta trebuie susținută din punct de vedere economic, întrucât în general ajutorul financiar pentru activitățile independente este mai mic decât costul ajutoarelor de șomaj, cel puțin pe termen mediu și lung.
Elemente posibile ale unei ini ț iative europene privind microcreditele
Acordarea de vizibilitate microcreditelor
Pentru a putea acorda conceptului de microcredit vizibilitatea necesară la nivel UE cu scopul de favoriza dezvoltarea acestuia, este necesară introducerea acestuia drept categorie separată în statistică și regulamentele privind activitățile bancare.
În acest sens, se pune întrebarea dacă definiția nediferențiată a microcreditelor, aplicabilă tuturor statelor membre ale UE și utilizată de către Comisie, este corespunzătoare.
Având în vedere că PIB-ul pe cap de locuitor diferă foarte mult între statele membre, un împrumut cu o valoare nominală similară este privit diferit în regiuni diferite.
Microcreditele ar trebui promovat și prin stimulente fiscale și eliminarea plafonului ratei dobânzilor.
Motivul din spatele plafonului ratei dobânzilor este protejarea debitorilor împotriva costurilor excesiv de mari ale împrumutului.
Cu toate acestea, plafoanele ratei dobânzilor pot împiedica creditorii să își acopere costurile de împrumut, forțând oamenii să împrumute de la cămătari care percep rate ale dobânzilor și mai mari.
O parte dintre cei implicați în afacerile cu microcredite afirmă că obstacolele pentru contractarea de microcredite cu care se confruntă contractanții nu sunt reprezentate de costuri, ci de acces.
Având în vedere că microcreditele sunt sume mici cu un termen de plată scurt, ratele de rambursare sunt minore în ciuda ratelor dobânzii care par exorbitante la prima vedere.
Astfel, plafoanele ratei dobânzii ar trebui aplicate doar în cazurile de credite de consum.
Finan ț area UE
Cu excepția JASMINE, inițiativele UE menite să stimuleze microcreditele au o arie de aplicabilitate mai mare decât microcreditele, fapt care interferează cu obiectivul de concentrare asupra susținerii persoanelor dezavantajate prin acordarea de microcredite.
În plus, din cauza pluralității inițiativelor și a complexității lor administrative, proiectele mici pot cu greu sa beneficieze de ele.
O raționalizare a inițiativelor UE și o diferențiere mai precisă între diferitele grupuri țintă ar putea fi de ajutor.
Pentru a stimula furnizarea de microcredite grupurilor țintă dezavantajate, finanțarea UE ar trebui acordată cu condiția ca persoanele aparținând acestor grupuri țintă să fie sprijinite în următoarele aspecte:
- sprijin indirect prin furnizarea de garanții, întrucât acest lucru stimulează un sprijin privat suplimentar.
- acoperirea costurilor pentru furnizarea de servicii de asistență pentru afaceri, dacă sunt efectuate de IMF-uri sau de alte organizații.
Este esențial accesul la serviciile de asistență pentru afaceri (precum consilierea, formarea, recomandările, educația financiară, centrele de informare, cercurile micro-antreprenoriale) pentru fondatorii de microîntreprinderi aparținând grupurilor țintă dezavantajate .
- Cercetarea și schimbul de practici, de exemplu în ceea ce privește tehnicile inovatoare pentru acordarea, protejarea și diminuarea riscurilor legate de microcredite (precum cerințele alternative privind garanțiile, metode netradiționale de evaluare a solvabilității sau sisteme de notare).
Trebuie evaluată măsura în care astfel de abordări funcționează în context UE și cu care grup țintă.
Ar trebui promovat un schimb extins de practici și experiențe (între țările și regiunile din interiorul și exteriorul Europei).
Reglementarea furnizorilor de microcredite
În ceea ce privește furnizarea de microcredite de către instituțiile financiare autorizate, Directiva privind cerințele de capital (DCC) nu pare să pună obstacole directe.
Cu toate acestea, prin definiție, băncile tradiționale nu doresc să deservească persoanele „nebancabile”, IMF-urile nebancare fiind în consecință mai potrivite pentru a acoperi acest grup-țintă.
Cu toate acestea, trebuie prevăzut un tratament mai favorabil al microcreditelor în temeiul DCC privind microcreditele, a căror istoric le arată ca fiind mai puțin riscante (experiența multor furnizori de microcredite a arătat că ratele de rambursare sunt în general destul de ridicate).
O introducere a termenului de microcredit în DCC ar contribui de asemenea la recunoașterea largă a acestuia.
În plus, unele aspecte ale DCC și faptul că directiva este bazată pe principiul minimei armonizări ridică obstacole în mod indirect.
În primul rând, conform DCC, doar instituțiile financiare pot impune clienților să efectueze depozite sau alte fonduri rambursabile.
Sarcina administrativă a instituțiilor financiare este ridicată, fapt ce obligă furnizorii nebancabili de microcredite să pună în balanță avantajele deținerii unei autorizații bancare (și astfel acces la un fond de depozitare relativ ieftin) comparativ cu dezavantajele unei entități reglementate.
Chiar și mai relevant este faptul că unele state membre au actualizat dispozițiile DCC în legile lor naționale, rezervând aproape toate activitățile de creditare băncilor autorizate.
Împrumutarea directă a contractanților de microcredite din fonduri împrumutate de la bănci este de asemenea restricționată în unele state membre.
Astfel de cerințe presupun un obstacol împotriva furnizării de microcredite de către IMF-urile nebancare.
Pentru a stimula înființarea de IMF-uri nebancare, raportorul susține un cadru comunitar complet armonizat pentru IMF-urile nebancare.
Cu toate acestea, un cadru armonizat pentru IMF-urile nebancare nu trebuie să forțeze furnizorii de microcredite existenți să renunțe la individualitate.
Acest sector a generat modele diferite în statele membre, adaptate mediului legal, economic și social respectiv.
În plus, trebuie să se asigure că nu se va crea o concurență neloială cu băncile autorizate.
Legisla ț ia împotriva spălării de bani ș i a terorismului
Dispozițiile Directivei 2005/60/CE pot exclude persoanele care nu au domiciliu permanent sau documente de identificare de la accesarea unui împrumut.
Cu toate acestea, grupurile de oameni în cauză nu ar trebui excluse de la obținerea unui microcredit.
Având în vedere valoarea mică a unui microcredit, obiectivele directivei nu vor fi subminate prin scutiri specifice.
Ajutoarele de stat /Regulamentul de minimis
Sprijinul din partea statului constituie un factor important în susținerea microcreditelor.
Regulamentul comunitar de minimis privind obligațiile de notificare poate pune probleme în ceea ce privește sprijinul financiar pentru microcredite deoarece, conform regulamentului, sprijinul financiar din partea statului de mai puțin de 200 000 EUR pentru o perioadă de 3 ani financiari în favoarea unei anumite întreprinderi nu constituie ajutor de stat.
Această normă se aplică tuturor statelor membre fără nicio diferențiere, deși condițiile, în special în ceea ce privește întreprinderile mici și liberi profesioniștii, diferă în mod considerabil.
Prin urmare, ar trebui luată în considerare o diferențiere a limitei de minimis între statele membre.
Pentru operațiunile active din sectorul agricol, ajutorul de minimis total acordat unei întreprinderi nu trebuie să depășească 7 500 EUR pe o perioadă de trei ani.
Totuși, acest sector constituie o cotă importantă a unei potențiale piețe a microcreditelor și nu trebuie discriminat.
În plus, mulți agricultori care dețin afaceri de dimensiuni mici în sectorul agricol nu au acces la subvenții deoarece de obicei este necesară o dimensiune minimă (a suprafeței de pământ etc.) pentru a putea beneficia de acestea.
Această discriminare a sectorului agricol din regulamentul de minimis trebuie revizuită.
În ultimul rând, există dovezi că procedura privind recunoașterea de către Comisie a unei metodologii pentru a beneficia de scutirile pentru sistemele de garanții este îndelungată și complexă.
Trebuie analizat dacă se pot face simplificări în ceea ce privește acceptarea de sprijin „transparent” atunci când acesta este furnizat în cadrul unui sistem de garanții.
11.12.2008
AVIZ al Comisiei pentru bugete
destinat Comisiei pentru afaceri economice și monetare
referitor la o inițiativă europeană de dezvoltare a microcreditelor în sprijinul creșterii și ocupării forței de muncă
( 2008/2122(INI) )
Raportor pentru aviz: Gary Titley
(Inițiativă – articolul 39 din Regulamentul de procedură)
SUGESTII
Comisia pentru bugete recomandă Comisiei pentru afaceri economice și monetare, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
A. întrucât acordarea de microcredite categoriilor de populație care ar fi altfel excluse din sistemul financiar poate duce la atingerea unor importante obiective sociale;
B. întrucât obiectivul privind alocarea de fonduri din bugetul UE presupune faptul că acestea ar trebui mobilizate numai în cazul în care piețele de capital și Banca Europeană de Investiții nu pot finanța proiecte din cauza unei rate de rentabilitate scăzute și/sau a unor riscuri mari, dar și în cazul în care este vorba de avantaje sociale nete;
C. întrucât este important să se garanteze că legislația împotriva spălării de bani și antiteroristă nu inhibă acordarea de microcredite;
D. întrucât Parlamentul a adoptat o acțiune pregătitoare privind promovarea unui mediu mai favorabil microcreditelor în Europa,
1. invită Comisia să analizeze dacă avantajele sociale datorate microcreditelor justifică o creștere a rolului instrumentelor UE care includ atât împrumuturi cât și subvenții;
2. subliniază faptul că orice inițiativă UE privind microcreditele care utilizează fonduri publice ar trebui concepută în așa fel încât să încurajeze și finanțarea privată pentru instituțiile de microfinanțare (MFI);
3. invită Comisia să analizeze dacă un cadru UE pentru MFI nebancare este de dorit și/sau poate fi atins, precum și să examineze impactul său potențial asupra bugetului UE, având în vedere posibilele avantaje sociale și economice;
4. salută inițiativa JASMINE (Acțiune comună de sprijinire a instituțiilor de microfinanțare din Europa) a Comisiei și solicită Parlamentului European și Comisiei să realizeze o evaluare permanentă a eficienței și valorii adăugate a acestei inițiative;
5. invită Comisia să se asigure că microcreditele sunt disponibile în mod egal pentru zonele care nu beneficiază de fonduri structurale, având în vedere că zone dezavantajate și afectate de sărăcie există chiar și în regiunile cele mai bogate;
6. invită Comisia să analizeze dacă plafoanele pentru rata dobânzii nu reprezintă un obstacol în calea acordării de microcredite și, în acest caz, solicită Comisiei să analizeze dacă este posibil să se acorde scutiri de la plafoanele pentru rata dobânzii pentru MFI și MFI nebancare;
7. invită Comisia să efectueze cercetări în domeniul tehnicilor inovatoare pentru a garanta și proteja microcreditele, precum și pentru a atenua riscurile acestora;
8. recunoaște valoarea sistemelor de la nivel regional, având în vedere diferențe existente în UE între modalitățile de solicitare și acordare a microcreditelor;
9. salută eforturile permanente ale Comisiei de a facilita schimbul de pune practici în vederea promovării și consolidării măsurilor politice în domeniul microcreditelor în Europa.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
11.12.2008
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
15
Membri titulari prezen ț i la votul final
Richard James Ashworth, Reimer Böge, Simon Busuttil, Valdis Dombrovskis, Brigitte Douay, Vicente Miguel Garcés Ramón, Catherine Guy-Quint, Jutta Haug, Vladimír Maňka, Jan Mulder, Margaritis Schinas, László Surján, Kyösti Virrankoski, Ralf Walter
Membri suplean ț i prezen ț i la votul final
Peter Šťastný
4.12.2008
AVIZ al Comisiei pentru industrie, cercetare Ș i energie
destinat Comisiei pentru afaceri economice și monetare
referitor la o inițiativă europeană de dezvoltare a microcreditelor în sprijinul creșterii și ocupării forței de muncă
( 2008/2122(INI) )
Raportor pentru aviz: Miloslav Ransdorf
SUGESTII
Comisia pentru industrie, cercetare și energie recomandă Comisiei pentru afaceri economice și monetare, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
1. salută comunicarea Comisiei care vizează consolidarea dezvoltării microcreditelor în UE prin ameliorarea mediului juridic, prin sporirea inițiativei antreprenoriale, prin schimbul de bune practici și prin furnizarea de capital financiar, în special pentru persoanele nebancabile;
2. remarcă faptul că, prin conceptul de microcredit, dezvoltat de câștigătorul premiului Nobel, dl. Muhammad Yunus, se contribuie cu foarte mare succes la realizarea de progrese economice și sociale în țările în curs de dezvoltare; consideră că o inițiativă privind microcreditele ar putea, de asemenea, să fie extrem de utilă în UE pentru a spori incluziunea socială și pentru a promova crearea de locuri de muncă și activitățile independente, în special în rândul femeilor, tinerilor, șomerilor și minorităților; prin urmare, consideră că microcreditele vor avea un rol important în îndeplinirea obiectivelor din Strategia de la Lisabona privind creșterea și ocuparea forței de muncă;
3. cu toate acestea, accentuează faptul că microcreditele ar trebui să fie complementare rețelelor publice de siguranță socială și nu să le înlocuiască, iar programele de microcreditare nu ar trebui folosite drept scuză pentru reducerea fondurilor în cadrul programelor publice de asistență socială;
4. remarcă faptul că, într-o mare măsură, utilizatorii de microcredite sunt femei, ce reprezintă clienți loiali și de încredere, în rândul cărora se înregistrează niveluri ridicate de rambursare;
5. remarcă faptul că 91,5% din întreprinderile din UE sunt microîntreprinderi (întreprinderi cu mai puțin de zece angajați) și că cea mai mare barieră în calea continuării inovațiilor în aceste întreprinderi este reprezentată de accesul restricționat la credite, în special la împrumuturile mici (sub 25 000 EUR); consideră, prin urmare, că propunerea Comisiei de inițiativă de dezvoltare a microcreditelor se va dovedi a fi un instrument util de creștere a ocupării forței de muncă în microîntreprinderi, de ajutare a persoanelor excluse din sistemul convențional de acordare a creditelor să înceapă noi activități și de stimulare a inovației în UE;
6. consideră că, în contextul definiției propuse de Comisie conform căreia microcreditele reprezintă credite în valoare de sub 25 000 EUR, ar trebui să se ia în considerare în mod corespunzător și alte variabile în special faptul că aceeași sumă nominală nu are aceeași valoare în toate statele membre;
7. solicită Comisiei, având în vedere că potențialii clienți ai microcreditelor nu sunt, în mod normal, în măsură să ofere garanții, iar băncile, în general, nu doresc să le împrumute bani, să înființeze o „garanție europeană” pentru microcredite, punând la dispoziție mijloacele necesare pentru a oferi băncilor garanțiile pe care le solicită, „garanția europeană” fiind oferită doar dacă sunt îndeplinite criteriile sociale corespunzătoare și dacă sunt respectate principiile privind șansele egale;
8. solicită Comisiei și statelor membre să încurajeze dezvoltarea instituțiilor locale permanente de microfinanțare, cum ar fi uniunile de credit, în special din zonele sărace și marginale, precum și din zonele rurale; solicită Comisiei și statelor membre să își concentreze eforturile pe formarea personalului din aceste zone în vederea dobândirii de competențe în materie de microfinanțare;
9. solicită Comisiei, în vederea popularizării microcreditului ca mijloc de generare a activităților economice, să analizeze posibilitatea de a sprijini microcreditele prin soluții inovatoare, cum ar fi serviciile bancare mobile; solicită, de asemenea, promovarea de către Comisie a formelor de asistență economică și socială cum ar fi împrumuturile acordate grupurilor de solidaritate sau cărțile de credit de solidaritate;
10. salută propunerea de înființare a unei structuri de sprijin destinate microcreditelor în cadrul Fondului European de Investiții; cu toate acestea, îndeamnă Comisia și Banca Europeană de Investiții să majoreze fondurile disponibile pentru această structură de sprijin în beneficiul mai multor operatori de pe piață și să continue să consolideze vizibilitatea acestei structuri;
11. consideră că agita ț ia din prezent de pe pie ț ele financiare ș i posibilele sale repercusiuni asupra economiei în ansamblu amplifică nevoia de microcreditare în UE, în special în regiunile dezavantajate din punct de vedere economic ș i social;
12. solicită statelor membre să utilizeze mai bine asistența financiară acordată prin intermediul fondurilor structurale, cum ar fi Fondul european de dezvoltare regională și Fondul social european, pentru a îmbunătăți accesul grupurilor țintă specifice la sistemele de microcreditare;
13. salută călduros lansarea recentă a „acțiunii comune de sprijinire a instituțiilor de microfinanțare din Europa” (JASMINE) care are drept scop furnizarea de asistență tehnică operațională, precum și etichetarea calitativă pentru recunoașterea credibilității instituțiilor de microfinanțare; accentuează faptul că o abordare flexibilă este esențială pentru a permite instituțiilor de microfinanțare din fiecare stat membru să facă față provocărilor și să își îndeplinească cerințele individuale;
14. solicită Comisiei să clarifice indicatorii multidimensionali pe care intenționează să îi folosească pentru a evalua impactul socioeconomic al proiectelor-pilot instituite pentru a identifica cele mai bune practici și cele mai adecvate metode de microfinanțare și, de asemenea, să clarifice indicatorii de performanță economică și socială pentru evaluarea progresului în materie de microcredite și a noului său proiect de asistență tehnică, JASMINE;
15. are convingerea că, drept rezultat al interconexiunilor dintre sistemele financiar, de ocupare a forței de muncă și de asigurări sociale, inițiativa privind microcreditele la nivelul UE trebuie să fie completată de politici la nivel național, cum ar fi cele în materie de formare, instruire și consolidare a capacităților. solicită Comisiei și statelor membre să continue cercetarea pentru descoperirea de tehnici inovatoare prin care să se atenueze riscurile și să se ofere siguranță în materie de microcreditare; consideră că este necesar un schimb extensiv al celor mai bune practici;
16. solicită Comisiei și statelor membre să contribuie la dezvoltarea societăților comerciale care folosesc microcredite, prin promovarea sprijinului extern și prin intermediul unor rețele de consiliere;
17. își exprimă îngrijorarea față de propunerea de a ridica plafoanele la ratele dobânzii pentru microcredite, deoarece niște rate ale dobânzii excesiv de ridicate riscă să atragă utilizatorii de microcredite în cercul vicios al datoriilor, anihilând astfel scopul microcreditului; solicită Comisiei și statelor membre să dea dovadă de o extremă prudență în politica de stabilire a ratelor dobânzii;
18. subliniază importanța formării și a consolidării capacităților din cadrul instituțiilor de microfinanțare nebancare, în special pentru a spori gradul de informare privind diversele forme de obținere și de acordare de capital, cum ar fi investițiile de capital, donațiile, emiterea de obligațiuni, finanțarea prin împrumut, contribuția la fondurile de risc și subvențiile de înființare; consideră că schimbul de bune practici ar putea de asemenea juca un rol foarte important în acest domeniu; în această privință, îndeamnă Comisia să folosească la maxim rețelele existente, cum ar fi Rețeaua europeană de microfinanțare, Centrul de microfinanțare și Platforma europeană de microfinanțare;
19. solicită Comisiei și statelor membre să promoveze microcreditul în rândul cooperativelor și al lucrătorilor care nu au un loc de muncă sigur și care sunt angajați cu contracte de muncă atipice.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
2.12.2008
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
38
Membri titulari prezen ț i la votul final
Šarūnas Birutis, Jan Březina, Jerzy Buzek, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Dragoș Florin David, Den Dover, Nicole Fontaine, Adam Gierek, Norbert Glante, David Hammerstein, Erna Hennicot-Schoepges, Mary Honeyball, Ján Hudacký, Werner Langen, Anne Laperrouze, Pia Elda Locatelli, Eluned Morgan, Antonio Mussa, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Aldo Patriciello, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Teresa Riera Madurell, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Britta Thomsen, Patrizia Toia, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean
Membri suplean ț i prezen ț i la votul final
Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Pierre Pribetich, John Purvis, Silvia-Adriana Țicău, Vladimir Urutchev
16.12.2008
AVIZ al Comisiei pentru afaceri juridice
destinat Comisiei pentru afaceri economice și monetare
referitor la o inițiativă europeană de dezvoltare a microcreditelor în sprijinul creșterii economice și ocupării forței de muncă
( 2008/2122(INI) )
Raportoare pentru aviz: Neena Gill
(Inițiativă – articolul 39 din Regulamentul de procedură)
SUGESTII
Comisia pentru afaceri juridice recomandă Comisiei pentru afaceri economice și monetare, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
1. constată că beneficiarii potențiali ai microcreditelor ar trebui să beneficieze de consiliere juridică adecvată cu privire la încheierea unui acord de credit, înființarea unei întreprinderi, colectarea datoriilor, achiziționarea și utilizarea drepturilor de proprietate intelectuală și industrială și așa mai departe, în special atunci când micro-întreprinderea în cauză intenționează sau are potențial de a face afaceri în alte state membre ale Uniunii Europene;
2. solicită să se depună, în acest scop, eforturi la nivel european pentru înființarea unei rețele de avocați care acordă consiliere, la început cu titlu gratuit, noilor micro-întreprinderi;
3. salută propunerea care vizează să încurajeze statele membre în vederea concentrării finanțării în direcția instituțiilor de microcredit nebancare; identifică următoarele instituții drept surse posibile de finanțare și autoajutorare pentru micro-întreprinderi: cooperative de credit, societăți de ajutor reciproc și de tip cooperatist, instituții financiare de dezvoltare comunitară și bănci garante și solicită explorarea în profunzime a acestor posibilități în cadrul elaborării legislației în acest domeniu;
4. solicită depunerea de eforturi maxime pentru reducerea la minimum a obligațiilor micro-întreprinderilor în materie de reglementare și solicită Comisiei să acționeze în consecință;
5. invită Comisia să se asigure că se depun eforturi pentru ca instituțiile de microcredite să fie accesibile comunităților.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
15.12.2008
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
13
Membri titulari prezen ț i la votul final
Bert Doorn, Monica Frassoni, Giuseppe Gargani, Othmar Karas, Klaus-Heiner Lehne, Manuel Medina Ortega, Francesco Enrico Speroni, Diana Wallis
Membri suplean ț i prezen ț i la votul final
Costas Botopoulos, Jean-Paul Gauzès, Eva Lichtenberger, Georgios Papastamkos, Ieke van den Burg
3.12.2008
AVIZ al Comisiei pentru drepturile femeii Ș i egalitatea de gen
destinat Comisiei pentru afaceri economice și monetare
referitor la o inițiativă europeană de dezvoltare a microcreditelor în sprijinul creșterii economice și ocupării forței de muncă
( 2008/2122(INI) )
Raportoare pentru aviz: Corien Wortmann-Kool
SUGESTII
Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen recomandă Comisiei pentru afaceri economice și monetare, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
A. întrucât exercitarea de către femei a unei activități independente prin intermediul microîntreprinderilor, al întreprinderilor mici, individuale sau familiale , le oferă posibilitatea de a-și îmbunătăți statutul economic și social și de a reconcilia obligațiile familiale cu cele profesionale;
B. întrucât o ofertă insuficientă de microcredite reprezintă un obstacol major pentru femeile întreprinzătoare;
C. întrucât acordarea de microcredite reprezintă un instrument important de îmbunătățire a statutului femeilor, în special a celor excluse din economia formală, prin posibilitățile pe care le oferă acestora, încurajând-le spiritul antreprenorial, accesul, participarea activă și prezența permanentă pe piața muncii, ajutându-le să devină independente din punct de vedere economic, și întrucât aceasta nu reprezintă numai o chestiune antreprenorială și de creștere economică, ci și de realizare personală, de incluziune socială și o măsură de combatere a sărăciei;
D. întrucât microcreditele oferă femeilor posibilitatea de a-și îmbunătăți statutul social, modificând relațiile de gen;
E . întrucât, prin acordarea de microcredite femeilor sărace, se investește direct în educația copiilor acestora, oferindu-se astfel generațiilor viitoare șansa unei vieți mai bune;
1. invită Comisia și statele membre să considere femeile drept grup țintă și să le confere o poziție precisă și corespunzătoare în cadrul programelor și inițiativelor privind microcreditele, de exemplu în cadrul inițiativei JASMINE;
2 . solicită Comisiei și statelor membre să acorde o atenție specială femeilor în contextul actualei crize economice și financiare, întrucât acestea reprezintă o categorie vulnerabilă și, prin urmare, mai sensibilă la pierderea locurilor de muncă și a veniturilor;
3. invită statele membre să ofere asistență, acordând o importanță deosebită promovării spiritului antreprenorial al femeilor; subliniază faptul că programele de asistență încurajează exercitarea activităților independente ca alternativă la statutul de șomer sau de salariat;
4 . invită Comisia și statele membre să combine programele de microcredite și programele de ameliorare a competitivității, în special în cazul întreprinderilor conduse de femei și tineri, acordând o atenție deosebită echipării acestora și utilizării noilor tehnologii ale informației și comunicațiilor;
5. invită Comisia să sensibilizeze opinia publică cu privire la posibilitatea pe care o oferă microcreditele, prin intermediul publicității și programelor de sensibilizare destinate, printre altele, tinerelor femei, victimelor excluderii economice și sociale, fără nici o discriminare pe motiv de origine, subliniind, în special, importanța acestor programe în școli și în centrele de formare profesională;
6 . subliniază, în special, importanța promovării, prin intermediul unui proces educativ, a posibilităților de a beneficia de microcredite și a modului în care sunt utilizate acestea de către organizațiile și alte organisme neguvernamentale ale femeilor care activează în direcția stabilirii unei legături între absolvenții instituțiilor de învățământ de toate gradele și piața muncii;
7. invită Comisia și statele membre să standardizeze prezentarea din punct de vedere statistic a microcreditelor, inclusiv colectarea și analiza defalcată a datelor în funcție de gen, vârstă și originea etnică;
8. solicită crearea unor programe care să ofere garanții în cazurile în care garanția debitorului este considerată insuficientă, în special atunci când beneficiarul este o femeie afectată sau expusă riscului de excludere socială sau sărăcie;
9 . solicită Comisiei și statelor membre să sprijine femeile care au beneficiat de microcredite și care au obținut rezultate bune în vederea înființării de cooperative financiare care să acorde microcredite și altor femei.
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
2.12.2008
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
15
Membri titulari prezen ț i la votul final
Edit Bauer, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Lissy Gröner, Urszula Krupa, Astrid Lulling, Siiri Oviir, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Teresa Riera Madurell, Raül Romeva i Rueda, Anne Van Lancker, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská
Membri suplean ț i prezen ț i la votul final
Donata Gottardi
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE
Data adoptării
20.1.2009
Rezultatul votului final
+:
–:
0:
40
1
Membri titulari prezen ț i la votul final
Mariela Velichkova Baeva, Paolo Bartolozzi, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Slavi Binev, Sebastian Valentin Bodu, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Manuel António dos Santos, Jonathan Evans, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Louis Grech, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in ‘t Veld, Othmar Karas, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Kurt Joachim Lauk, Astrid Lulling, Sirpa Pietikäinen, John Purvis, Bernhard Rapkay, Heide Rühle, Antolín Sánchez Presedo, Salvador Domingo Sanz Palacio, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ieke van den Burg, Cornelis Visser, Sahra Wagenknecht
Membri suplean ț i prezen ț i la votul final
Daniel Dăianu, Mia De Vits, Valdis Dombrovskis, Harald Ettl, Werner Langen, Klaus-Heiner Lehne, Bilyana Ilieva Raeva, Margaritis Schinas, Theodor Dumitru Stolojan
